Realisering af folkeskolereformen efter endt høring 
Sagsfremstilling 
33.       Realisering af folkeskolereformen efter endt høring - Åbent 
  
  
SAGENS INDHOLD 
Byrådet sendte 7. januar 2014 et samlet forslag til realisering af folkeskolereformen i høring. Fristen for høringsvar 
fra MED-udvalg, skolebestyrelser, faglige organisationer og de folkeoplysende foreninger i [adresse] var 
23. januar 2014.  
  
Der var ved fristens udløb indkommet 44 høringssvar, som siden 24. januar har været offentliggjort på [adresse] 
Kommunes hjemmeside. Der er indkommet høringssvar fra samtlige skolers bestyrelser og lokale MED-udvalg. 
Derudover er der blandt andet indkommet høringssvar fra Ungdomsskolens bestyrelse og LMU, Musikskolens 
bestyrelse og LMU, BUPL og Favrskov Lærerforening, nogle faglige klubber samt en række foreninger og 
enkeltpersoner.  
  
Notatet ”Læring, trivsel og samarbejde – folkeskolereformen i [adresse] efter endt høring”, hvor Børn og 
Skoles forslag til ændringer efter høringen er indarbejdet og markeret, er vedlagt som bilag. Børn og Skoles 
bemærkninger og ændringsforslag er endvidere resumeret i vedlagte bilag ”Bemærkninger til høringssvar”.  
  
I vedlagte bilag ”Opsamling på høringssvar” er oplistet høringssvarenes forslag og spørgsmål sammen med Børn og 
Skoles bemærkninger og forslag til ændringer på baggrund af høringssvarene. 
  
VURDERING 
”Læring, trivsel og samarbejde – folkeskolereformen i [adresse] efter endt høring” beskriver i indledningen 
de væsentligste principielle valg, der lægges op til i forbindelse med udmøntningen af folkeskolereformen i [adresse] 
Kommune. Disse principielle valg resumeres her.  
  
Eleverne skal blive endnu dygtigere samtidig med, at de trives i skolen. Dette mål er afgørende for vurderingen af de 
mange delspørgsmål, som indgår i realiseringen af folkeskolereformen.  
  
Elevernes faglige udvikling og trivsel vil med den nye lovgivning blive dokumenteret således, at skolernes indsatser 
kan udvikles og tilpasses for at understøtte elevernes faglige og personlige udvikling. Byrådet og Børne- og 
Skoleudvalget vil følge implementeringen af de nye lærings- og kvalitetsmål tæt. I den forbindelse vil der være 
opmærksomhed på, at de nye nationale mål understøttes af Børne- og ungepolitikken og de strategier, som allerede 
 
Byråd 
25. februar 2014 
Sagsnr. 710-2014-
2541 
Dok.nr. 710-2014-
44982 
Sagsbehandler 
DPHPJE 
  
Tidl. politisk behandling 
BY, 07.01.14, pkt. 4 
Forventet sagsgang 
BS-U, ØK, BY 
Lovgrundlag 
Folkeskoleloven 
ligger på området i [adresse]. For eksempel sprog- og læsepolitik, it-strategi, udviklingsplan for 
specialundervisningsområdet og inklusionsarbejdet mv. Det er forventningen, at disse politikker og strategier skal 
opdateres og revideres således, at de lever op til de nye nationale kvalitetsmål og læringsplaner. 
  
Folkeskolereformen udfordrer også de hidtidige organisationsformer og samarbejdsformer på skoleområdet. Det er 
nødvendigt, at forvaltning, bestyrelser, ledere og medarbejdere går til reformarbejdet med åbenhed overfor nye 
måder at fremme og understøtte effektiv og engagerende undervisning og læring.  Denne tilgang understøttes ved at 
fastholde den høje grad af decentralisering, som kendetegner Favrskov Kommune.  
  
Det vurderes, at beslutninger om skolernes økonomi, personalesammensætning, pædagogiske profiler og samspil 
med de omgivende samfund træffes bedst på den enkelte skole. På den måde sikres også, at de ressourcer, som 
skolerne har, udnyttes bedst muligt i forhold til skolernes forskellige udfordringer og muligheder. Endelig 
understreges hermed skoleledernes centrale rolle i udmøntningen af reformen og dermed ansvar for, at reformens 
mål bliver indfriet. 
  
Samtidig bør den enkelte skoles lokale identitet hvile på et fælles grundlag, som gælder for hele [adresse] 
Kommune. Den rette balance mellem fællesskabets værdier og regler og det lokale råderum vil udvikle sig i takt 
med reformens realisering. Som minimum bør skolerne arbejde efter samme regler og procedurer på følgende 
områder:  
  
· Generelle principper for økonomistyring og decentralisering i [adresse] 
· Rekruttering og udvikling af ledere, herunder det fælles ledelsesgrundlag for hele [adresse] 
· Børne- og ungepolitikken med tilhørende strategier og delpolitikker 
· Inklusionsindsatsen, herunder udviklingsplanen for specialundervisning  
· Retningslinjer og aftaler vedtaget i MED-organisationen 
  
Skolebestyrelserne har en central rolle i udmøntningen af reformen og udviklingen af den enkelte skoles lokale profil 
og identitet. Det foreslås, at Børn og Skole sammen med skolebestyrelserne etablerer et forum på tværs af skolerne,
hvor viden, erfaringer og idéer kan udveksles.  
  
Folkeskolereformen gennemføres samtidig med at arbejdstidsreglerne for de væsentligste faggrupper – lærere og 
pædagoger – ændres. I ”Læring, trivsel og samarbejde – folkeskolereformen i [adresse] efter endt høring” 
lægges der vægt på, at den decentrale implementering på skolerne af reform og nye arbejdstidsregler gennemføres, 
uden at tidligere aftalemæssige bindinger genindføres. Samtidig er det væsentligt, at de mange og omfattende 
forandringer gennemføres af skolernes ledere i dialog og samarbejde med medarbejderrepræsentanter og 
skolebestyrelser. Fælles forståelse af udfordringerne og mulighederne er et vigtigt fundament for en succesfuld 
implementering af reformen. 
  
På en række områder i ”Læring, trivsel og samarbejde – folkeskolereformen i [adresse] efter endt høring” 
lægges der op til, at beslutninger helt eller delvist afventer lovgivning, vejledninger eller indhentning af erfaringer fra 
den indledende implementering. I den forbindelse er det væsentligt at være opmærksom på, at folkeskolereformen 
og ændrede arbejdstidsregler påvirker vaner, samarbejdskulturer og arbejdsformer på og omkring folkeskolerne. 
Målet om øget læring og trivsel fordrer også udvikling af professionelle roller og samspillet mellem ledere og 
medarbejdere. Den udvikling kommer hverken hurtigt eller af sig selv. Derfor bør realiseringen af folkeskolereformen 
følges tæt af Byrådet og Børne- og Skoleudvalget i de kommende år, så der kan foretages de ændringer og 
tilpasninger, som måtte blive nødvendige. 
  
INDDRAGELSE/KOMMUNIKATION 
”Læring, trivsel og samarbejde – folkeskolereformen i [adresse]” har været i høring ved skolebestyrelser 
og i MED-organisationen, faglige organisationer og de folkeoplysende foreninger. 
  
Forud for høringsperioden blev der afholdt en række informationsarrangementer med henblik på at kvalificere 
arbejdet: 
  
· Dialogmøde 6. november 2013 med alle skoleledere og arbejdsmiljørepræsentanter om indretning af 
arbejdspladser på skolerne 
· Dialogmøde 11. december 2013 for Børne- og Skoleudvalget og skolebestyrelserne om notatet Læring, trivsel og 
samarbejde – folkeskolereformen i [adresse] 
· Dialogmøde 12. december 2013 for forvaltningen, skolernes Sektor MED og de lokale MED udvalg på skolerne 
om Notatet Læring, trivsel og samarbejde – folkeskolereformen i [adresse] 
· Dialogmøde 17. december 2013 med elevrådene i samarbejde med Danske Skoleelever omkring 
folkeskolereformen i [adresse] 
  
På møderne har forældre, medarbejdere og elever givet en lang række konstruktive kommentarer og forslag, der er 
indgået i arbejdet med reformmaterialet. 
  
I høringsperioden er der afholdt et møde 14. januar 2014 med skoleledere og skolebestyrelsesformænd med henblik
på at få afklaret spørgsmål i forhold til høringsmaterialet. 
  
4. februar 2014 afholdes der et fællesmøde for Børne- og Skoleudvalget, skolebestyrelserne m. fl. omkring 
Undervisningsministeriets nye Fælles mål. 
  
I første halvår af 2014 arbejdes der desuden med projektet ”En attraktiv arbejdsplads – også når vi ikke underviser”. 
Projektet har fokus på at optimere anvendelsen og indretningen af skolerne, så de fremstår som velfungerende 
arbejdspladser, der tilgodeser medarbejdernes behov for bl.a. at kunne forberede sig individuelt og i team. Projektet 
er forankret i MED organisationen og understøttes af arkitektfirmaet Signal Arkitekter, der har specialiseret sig i 
bygningsindretning og optimering. 
  
Efter Byrådets behandling af ”Læring, trivsel og samarbejde – folkeskolereformen i [adresse] efter endt 
høring” er planlagt følgende aktiviteter: 
  
· 13. marts 2014 – Dialogmøde: Børne- og Skoleudvalget og skolebestyrelserne. Udmøntningen af 
implementeringsplanen ”Læring, trivsel og samarbejde - folkeskolereformen i [adresse] efter endt høring” 
samt skolebestyrelsernes rolle efter reformen drøftes. 
· Marts 2014 – Orienteringsmøder for medarbejdere og forældre på de enkelte skoler. Den lokale udmøntning af 
implementeringsplanen drøftes. 
· Marts 2014 – Møder i skolernes Sektor MED og lokale MED. De personalemæssige, samarbejdsmæssige og 
arbejdsmiljømæssige aspekter med den lokale udmøntning drøftes. 
· April 2014 – Møde med skolebestyrelserne omkring arbejdet med at fastsætte nye principper jf. den ændrede 
folkeskolelov 
· April 2014 – Nye Fælles mål for og ny bekendtgørelse om kvalitetsrapporter behandles af Børne- og Skoleudvalget 
· Maj 2014 – Tilretning af styrelsesvedtægten for skolevæsenet i [adresse] 
· Maj 2014 – Møde med elevrådene omkring implementeringen af folkeskolereformen i [adresse] 
  
Endelig er det i de kommende måneder nødvendigt, at beslutninger og planlægning gennemføres i samarbejde med 
blandt andre de faglige organisationer, MED-udvalgene, musikskole, billedskole, frivillige foreninger m.fl.  
  
ØKONOMISKE KONSEKVENSER 
De overordnede økonomiske rammer for implementering af folkeskolereformen i [adresse] er indarbejdet 
i Budget 2014-2017.  
  
Et af hovedelementerne i reformen er at udvide elevernes skoledag. Den forlængede skoledag finansieres i 
overensstemmelse med de økonomiske forudsætninger, som indgår i Økonomiaftalen mellem KL og Regeringen på 
følgende måde: 
  
· Lærernes arbejdstid omlægges, således at lærerne i gennemsnit underviser to klokketimer mere pr. uge. 
· Udgifterne til SFO og fritidsklub reduceres svarende til den tid, som den forlængede skoledag reducerer 
åbningstiden i SFO og fritidsklubber. 
· Der gennemføres en række afbureaukratiseringstiltag - herunder lempelse af regler vedrørende holddannelse, 
forenkling af afgangsprøver og fleksibilitet i udbud af valgfag. 
  
Af Budget 2014-17 fremgår det, at budgetforudsætningerne vedrørende folkeskolereformens implementering kan 
udvikle sig anderledes i takt med implementeringen af reformen. På den baggrund er der i Budget 2014-17 afsat en 
pulje på 2 mio. kroner pr. skoleår på driftsbudgettet. I den tidsplan, som Byrådet vedtog 26. november 2013, fremgår 
det, at Byrådet i forbindelse med beslutning om den fremtidige ressourcetildelingsmodel på skoleområdet behandler 
udmøntningen af disse midler.  
  
Byrådet frigav 7. januar 2014 2 mio. kroner til anlægsmæssige tiltag i medfør af reformen, herunder indretning af 
arbejdspladser med henblik på at gøre det attraktivt og effektivt for medarbejderne at arbejde på skolen – også når 
man ikke underviser. Børn og Skole vurderer i løbet af foråret 2014 sammen med skoleledere og 
arbejdsmiljørepræsentanter, om det er hensigtsmæssigt at fremrykke dele af de anlægsbeløb, som er afsat til 
formålet i overslagsårene – og fremlægger i så fald forslag herom til Byrådet.  
  
På nationalt plan er der afsat midler til kompetenceudvikling i forbindelse med implementeringen af 
folkeskolereformen i årene frem til 2020. Som led heri tilføres folkeskoleområdet i [adresse] 740.000 kr. i 
2014 til kompetenceudvikling. Fra 2015 forventes det årlige beløb at være cirka dobbelt så stort som i 2014.  
  
Samtidig skal det bemærkes, at skolernes øvrige midler til kompetenceudvikling i betydeligt omfang vil blive brugt i 
sammenhæng med reformens implementering.  
  
INDSTILLING 
Børne- og skoledirektøren indstiller til Byrådet: 
  
1.    At vedlagte notat ”Læring, trivsel og samarbejde – folkeskolereformen i [adresse] efter endt høring” 
godkendes som grundlag for realiseringen af folkeskolereformen i [adresse].  
  
BESLUTNING 
  
Børne- og Skoleudvalget, 6. februar 2014: 
Fraværende: Ingen 
  
Indstilles godkendt med de ændringer, som fremgår af vedlagte notat: Ændringsforslag til Læring, Trivsel og 
Samarbejde fra Børne- og Skoleudvalgets møde den 6. februar 2014. Ændringsforslaget er vedlagt sagen. 
  
Børn og Skole fremsender til Økonomiudvalgets behandling et notat, der beskriver lov- og overenskomstgrundlaget 
for eventuelle aftaler med de faglige organisationer. 
  
Borgmestersekretariatet, 12. februar 2014: 
Notat, der beskriver lov- og overenskomstgrundlaget for eventuelle aftaler med de faglige organisationer, er vedlagt 
sagen. Dertil er vedlagt to notater om samme emne, som Kommunernes Landsforening har sendt til kommunerne 7. 
februar 2014. 
  
Økonomiudvalget, 18. februar 2014: 
Fraværende: Ingen 
  
Venstre og Det Konservative Folkeparti forslog, at afsnit 10 i Børne- og Skoleudvalgets ”Forslag til ændringer i 
Læring, Trivsel og Samarbejde” ændres, således der ikke kan indgås aftaler med de faglige organisationer udover 
de lovmæssige og overenskomstbestemte. 
  
For forslaget stemte 3 (Einer Berg, Jacqueline Hansen og Niels Eriksen.), mens 4 stemte imod (Jack Jacobsen 
Connie Pedersen, Brian Andreasen, Lennarth Toft og Bent Schmidt) 
  
Socialistisk Folkeparti foreslog, at formuleringen ”eller på anden vis begrænser ledelsesretten” udgår af afsnit 10 i 
Børne- og Skoleudvalgets ”Forslag til ændringer i Læring, Trivsel og Samarbejde”. 
  
For forslaget stemte 1 (Bent Schmidt), mens 6 stemte imod (Richardt Bach, Brian Andreasen, Lennarth Toft, 
Einer Berg, Jacqueline Hansen og Niels Eriksen). 
  
Indstillingen fra Børne- og Skoleudvalget indstilles godkendt. 
  
  
Bilag 
  
  
  
  
Byråd, 25. februar 2014: 
Fraværende: Simon Nilsson 
  
Enhedslisten stillede følgende ændringsforslag til det materiale, der er vedlagt denne sag:  
  
At 6.1.1 formuleres således:  
- At Børn og Skole efter aftale med de faglige organisationer koordinerer og understøtter, at skoleåret 
planlægges og arbejdstiden tilrettelægges efter generelle principper i hele kommunen.  
  
At 6.2.1 formuleres således: 
- At Byrådet anmoder Børn og Skole om at indlede drøftelser med ledere og medarbejderrepræsentanter 
samt de faglige organisationer med henblik på at opnå en fælles forståelse. 
  
At der i teksten til 6.1 rettes således: 
Det første ’dialog’ (4. linje) rettes til ’dialog og samarbejde’ og det tredje ’dialog’ (7. linje) skiftes ud med 
’samarbejde’.  
  
At der i 6.2.4 tilføjes ordene ’og forsvarligt’ som indskydes efter ordet ’attraktivt’, så der kommer til at stå 
’attraktivt og forsvarligt’. 
  
At der tilføjes et nyt punkt 6.2.6 med denne tekst: ’Så længe det ikke er muligt at stille attraktive og forsvarlige 
Læring, trivsel og samarbejde - 
folkeskolereformen i [adresse] efter 
endt høring 
710-2014-17297 
Opsamling på høringssvar 
710-2014-16910 
Bemærkninger til høringssvar 
710-2014-22867 
Ændringsforslag til Læring, Trivsel og 
Samarbejde fra Børne- og Skoleudvalgets møde 
den 6. februar 2014 
710-2014-33164 
Lov- og overenskomstgrundlaget for eventuelle 
aftaler 
710-2014-38240 
Argumenter for ikke at indgå lokalaftaler 
710-2014-38242 
Indlæg om lokalaftaler 
710-2014-38241 
Læring, trivsel og samarbejde - Endelig version 
vedtaget af Byrådet 25. februar 2014 
[adresse] 
arbejdspladser for alle til rådighed, skal Børn og Skole i stedet sikre at sådanne arbejdspladser kan 
indrettes som hjemmearbejdspladser hos de berørte lærere’. 
  
At der i teksten til punkt 10 rettes således: 
’dialog’ (i 3. linje) ændres til ’samarbejde’. 
 
At der i 10.1 til ordene ’lønspørgsmål, fjern-/hjemmearbejde samt om praktiske forhold’ tilføjes ordet 
’overarbejde’, således at formuleringen lyder ’lønspørgsmål, overarbejde, fjern-/hjemmearbejde samt om 
praktiske forhold’. 
  
Der var enighed om at stemme om Enhedslistens forslag som et samlet forslag.  
  
For forslaget stemte 2 (Boris Rasmussen og Bent Schmidt), mens 23 stemte imod (Richardt Bach, Frans Schou 
Mathilde Berg, Lennarth Toft, Esben Jensen, Solveig Lauridsen, Thea Kjeldsen, Erik Toft, 
Jørgen Østergaard, Christina Overgaard, Ofelia Jørgensen, Einer Berg, Jacqueline Hansen, Lea Lind 
Esben Iversen, Henry Mortensen, Doris Berg, Bent Skov, Ole Jacobsen, Elias Olesen 
Johannes Schmidt, André Bruun, Olfert Nilsson, Ellen Skov, Niels Eriksen og Johnnie Christiansen). Ingen 
undlod at stemme. Forslaget blev forkastet. 
  
Socialistisk Folkeparti foreslog, at formuleringen ’eller på anden vis begrænser ledelsesretten’ udgår af afsnit 
10 i Børne- og Skoleudvalgets ’Forslag til ændringer i Læring, Trivsel og Samarbejde’. 
  
For forslaget stemte 2 (Bent Schmidt og Boris Rasmussen), mens 23 stemte imod (Richardt Bach, Frans Schou 
Mathilde Berg, Lennarth Toft, Esben Jensen, Solveig Lauridsen, Thea Kjeldsen, Erik Toft, 
Jørgen Østergaard, Christina Overgaard, Ofelia Jørgensen, Einer Berg, Jacqueline Hansen, Lea Lind 
Esben Iversen, Henry Mortensen, Doris Berg, Bent Skov, Ole Jacobsen, Elias Olesen 
Johannes Schmidt, André Bruun, Olfert Nilsson, Ellen Skov, Niels Eriksen og Johnnie Christiansen). Ingen 
undlod at stemme. Forslaget blev forkastet.  
  
Venstre og Det Konservative Folkeparti stillede forslag om, at afsnit 10 i Børne- og Skoleudvalgets ’Forslag til 
ændringer i Læring, Trivsel og Samarbejde’ ændres, således der ikke kan indgås aftaler med de faglige 
organisationer udover de lovmæssige og overenskomstbestemte.   
  
For forslaget stemte 13 (Einer Berg, Jacqueline Hansen, Janne Nilsson, Kim Mathiasen
Mathilde Berg, Doris Berg, Bent Skov, Ole Jacobsen, Brian Carlsen, André Bruun, Malthe Nielsen 
Laust Clausen, Ellen Skov, Niels Eriksen og Johnnie Christiansen), mens 12 stemte imod (Richardt Bach, 
Brian Andreasen, Lennarth Toft, Esben Jensen, Solveig Lauridsen, Thea Kjeldsen, Jimmy Simonsen 
Kenn Østergaard, Jørgen Østergaard, Christina Overgaard, Ofelia Jørgensen, Bent Schmidt og Boris Rasmussen). Ingen 
undlod at stemme. Forslaget blev godkendt. 
  
I medfør af forslagets godkendelse udgår følgende formulering i afsnit 10 i Børne- og Skoleudvalgets ’Forslag 
til ændringer i Læring, Trivsel og Samarbejde’: ’Der kan i den forbindelse indgås de nærmere aftaler om 
lønspørgsmål, fjern-/hjemmearbejde samt om praktiske forhold vedrørende arbejdets planlægning 
(opgaveoversigter m.v.). Der kan ikke indgås aftaler, som genindfører fast opdeling af arbejdstiden eller på 
anden vis begrænser ledelsesretten. De aftaler, der eventuelt forhandles, må indgås med forbehold for 
Økonomiudvalgets efterfølgende godkendelse’. 
  
Økonomiudvalgets indstilling blev godkendt med den af Venstre og Det Konservative Folkepartis foreslåede 
ændring af afsnit 10 i Børne- og Skoleudvalgets ’Forslag til ændringer i Læring, Trivsel og Samarbejde’, at der 
ikke kan indgås aftaler med de faglige organisationer udover de lovmæssige og overenskomstbestemte. 
  
For indstillingen stemte 24 (Richardt Bach, Brian Andreasen, Lennarth Toft, Esben Jensen, Dina Simonsen 
Justina Lauritsen, Thea Kjeldsen, Erik Toft, Jørgen Østergaard, Christina Overgaard, Ofelia Jørgensen, 
Einer Berg, Jacqueline Hansen, Janne Nilsson, Henry Mortensen, Doris Berg, 
Bent Skov, Ole Jacobsen, Brian Carlsen, André Bruun, Olfert Nilsson, Rosa Larsen 
Leonora Henriksen, Niels Eriksen, Bent Schmidt og Johnnie Christiansen), mens en stemte imod (Boris Rasmussen). Ingen 
undlod at stemme. 
