### Beslutning

Godkendt.

### Sagsfremstilling

## Resume og sagens baggrund

Kalundborg Kommune har modtaget den årlige statusrapport for affald i byrum og grønne områder. På landsplan er mængderne af efterladt affald i byrum og grønne områder steget med 21 % fra 2021 til 2022. Gennem "Plan for cirkulær økonomi" bliver der øgede krav til affaldssortering fra 2025. Der informeres om status for området og om igangværende tiltag.

## Indstillinger

Chefen for Vej, Ejendom og Affald indstiller, at orienteringen tages til efterretning.

## Behandling

Teknik- og Miljøudvalget.

## Sagsfremstilling

Kalundborg Kommune har 627 offentlige affaldsspande på strande, i naturområder, byrum og grønne områder. Den årlige udgift til affaldshåndtering var i 2022 cirka 802.000 kr. til tømning, 159.000 kr. til ekstraordinær fjernelse af efterladt affald og 184.00 kr. til udskiftning af ødelagte affaldsspande. Almindeligt renhold af henkastet affald indgår som en del af enhedsprisen på plejeplanerne.

Statusrapport fra Hold [adresse] Rent

Kalundborg Kommune deltager i Hold Danmark Rent-samarbejdet med 31 andre kommuner i [adresse]. Hold [adresse] Rent (HDR) laver hvert år en tælling af affaldsmængder og typer på 20 forskellige lokaliteter i kommunen, fordelt på kategorierne "centrum", "trafikårer", "knudepunkter", "bolig" og "naturområder". Derefter sammenlignes der med tal for hele landet og tal for andre tilsvarende kommuner med under 49.000 indbyggere.

Generelt kan det udledes af rapporten, at Kalundborg Kommune set som gennemsnit på alle lokaliteter ligger midt i feltet af tilsvarende kommuner med hensyn til renholdelsesniveau (på et niveau, der betegnes som "delvist acceptabelt niveau"). Kommunen ligger bedre end gennemsnittet i kategorierne "bolig" og "naturområder". Affaldsmængderne er i gennemsnit steget med 12% i Kalundborg Kommune fra [adresse]. Gennemsnittet for de mindre kommuner er på 32%.

*Kritiske lokaliteter*

Kalundborg Kommunes renholdelsesniveau ligger dog ringere end tilsvarende kommuner på det, der betegnes "kritiske lokaliteter". En kritisk lokalitet er:

* En lokalitet, der har et højt indekstal = meget affald.
* En lokalitet, hvor "affald skaber affald".
* En lokalitet, der ofte besøges af pendlere eller turister.
* En lokalitet, der giver de besøgende indtryk af, "at hele kommunen er beskidt eller ren!"
* En lokalitet, der bør have førsteprioritet vedrørende en langsigtet nedbringelse af affaldsmængderne.

De lokaliteter, hvor affaldsniveauet er blevet registreret til kritisk eller delvist kritisk niveau, er i kategorierne "hovedindfaldsvej", "torve og pladser", "indkøbscentre eller indkøbsområder", "skoler og gymnasier" og "strande og klitområder" (Gisseløre). HDR kortlægger kun én adresse inden for hver af de 20 lokalitetstyper. Det anbefales derfor at føre tilsyn med renholdelseskvaliteten på andre lokalitetsadresser af samme type.

De affaldstyper, som giver størst udfordringer, er "skod" og "stort affald" (defineres som affald større end et kreditkort). Kommunens andel af stort affald udgør 22 %, mens det er 13 % på landsplan. Stort affald findes i analysen specielt ved skoler ([adresse]), hovedindfaldsveje (rastepladsen Solhøj) og hovedgader. Skod er særligt et problem i bycentre og ved hovedindfaldsveje (rastepladsen Solhøj).

*Mindre affald på kritiske lokaliteter vil kræve ændret indsats*

Ønskes affaldsmængden nedbragt på kritiske lokalitetstyper, vil det kræve en ændret indsats. Indsatsen kan bestå af øget renhold, andre placeringer eller typer af affaldsbeholdere, som er bedre egnet til affaldstypen (for eksempel skraldespande med askebægre, fuglesikre skraldespande uden topindkast) samt øget fokus og information (affaldsopsamling på skoler, synlige nudging-mærkater på affaldsspande, dialog med dagligvarebutikker, kampagner og lignende).

Anette Lauritsen er vedlagt i sin helhed som Bilag 1.

Øgede krav til affaldssortering fra 2025

Der er fra EU vedtaget øgede krav til affaldssortering i "det offentlige rum" fra 2025. Desuden vil der fra efteråret 2023 årligt blive fordelt 32 mio. kr. til øget renhold i kommunerne, som stammer fra afgifter fra tobaksproducenterne. Ordningen udvides i de kommende år gennem "Producentansvar for Emballage". Det forventes, at uddeling af pengene følges op af krav til kommunerne om indsatser for øget renhold.

I princippet skal der fra 2025 affaldssorteres i det offentlige rum på tilsvarende vis som hjemme. Forsøg i forskellige kommuner viser dog, at det er nærmest umuligt at indføre samme standard for affaldssortering "ude". Hvis nogen sorterer forkert, bliver fraktionen forurenet og kan ikke genanvendes. HDR anser det derfor for mest sandsynligt at få succes med øget genanvendelse ved at frasortere de fraktioner, som lettest kan genanvendes. Det gælder specielt metal, glas og plasticflasker, som kan frasorteres via en ekstra spand eller en panthylde på affaldsspanden.

Desuden udledes der i dag meget plastic i naturen via filtre fra cigaretskod. Derfor er det også relevant af vælge affaldsspande med askebægre, der kan hjælpe med at mindske problemet med cigaretskod i omgivelserne.

Status for nye tiltag på driftsområdet

*Udfordringer med fyldte affaldsspande imødegås med sensorer*

I sommerhalvåret har der været en del udfordringer med periodevist affald, særligt på picnic- og festlokaliteter, hvor der sker store og pludselige udsving i affaldsmængden. Det kan skyldes faktorer som godt vejr, events, ungdomsfester med mere. For at opnå en bedre service er der nu opsat lasersensorer i 100 af kommunens skraldespande, så deres fyldningsgrad kan overvåges og være med til at generere den mest optimale tømningsrute. Censorerne blev indkøbt på Hold [adresse] Rent-budgettet for 2022. Systemet er under indkøring.

Sensorerne er primært placeret i affaldsspande på picnic- og festlokaliteter samt fjerntliggende eller svært tilgængelige lokaliteter. Det gælder eksempelvis strande, bålhytter, Naturrummet, [adresse] og rastepladser omkring [adresse]. Systemet giver samtidig mulighed for, at også fyldningsgrad på affaldsspande uden sensor kan registreres ved hver tømning. Det giver over tid et godt overblik over, hvor meget affaldsspandene bliver brugt, og dermed om de er hensigtsmæssigt placeret.

*Udfordringer med nytårssprængte affaldsspande*

Omkring nytåret 2021 blev der sprængt ca. 70 affaldsspande, hvilket resulterede i en udgift på 98.800 kr. Derfor blev det ved nytåret 2022 valgt at nedtage affaldsspande i de større byer. Dette resulterede i en væsentlig nedbringelse af antallet af sprængte affaldsspande til 5 stk. Desværre så de manglende affaldsspande ud til at starte en ny dille med, at sprænge busskilte i stedet. Der var ved årsskiftet 2022 en udgift på 59.500 kr. til nedtagning, opsætning og udskiftning af affaldsspande. Da det primært er plastic-spande der sprænges, vælges metalspande ved nyindkøb.

*Udfordringer med fugle i affaldsspande*

På alle lokaliteter, hvor folk smider madaffald i affaldsspandene  er der udfordringer med, at fugle hiver affaldet op af spandene, hvorefter vind og dyr hurtigt spreder det over større områder. Da måger er særligt stærke, synes problemet at være størst i [adresse], [adresse] og på Gisseløre. Der har i 2022 været afprøvet nogle forskellige klapper, hatte og kanter monteret på eksisterende spande. Desuden er 8 spande på Gisseløre udskiftet til nye spande med låg. Den bedste løsning er ifølge HDR løbende at udskifte affaldsspande med åben top eller med store gennemgående sideindkast til modeller med låg eller ensidigt sideindkast, hvor fuglene ikke kan se gennem spanden.

*Optimering af art, antal og placering*

Det drøftes jævnligt, om der skal spares på serviceniveauet ved at skære ned på antallet af affaldsspande. Naturstyrelsen har eksempelvis fjernet mange af affaldsspandene i naturområder og oplever, at det har givet mindre affald i naturen, da 'naturfolk' umiddelbart godt kan finde ud af at tage affaldet med hjem. Mange kommuner har reduceret antallet af affaldsspande med 10-25% og oplever samme tendens. HDR peger dog på, at affaldsspande er den billigste måde at opsamle affald på, og derfor er placeringen af affaldsspandene særlig vigtig for at nedbringe affaldsmængderne.

Administrationen ønsker løbende at harmonisere og optimere placering af affaldsspande ud fra de indkomne sensordata og i dialog med lokalrådene – eksempelvis ved at affaldsspande fjernes i naturområder og flyttes til andre lokaliteter som ud- og indgange ved større grønne områder (til hundeposer) samt ved alle picnic- og opholdsområder (til drikkeflasker og madaffald). Blandt andet er der nu opsat affaldsspande ved alle legepladser. Desuden bør der indkøbes nye affaldsbeholdere med sideindkast, askebægre og panthylde til bycentre og picnicområder.

*Økonomi*

Udskiftning af affaldsspande er omkostningstungt. På driftskontoen til Grønne Områder bruges der cirka 100.000 kr. årligt til at reparere og udskifte nedslidt inventar (bænke og affaldsspande). Indkøbspris i 2023 for de tre mest anvendte typer affaldsspande er 2.220 kr. for spand monteret på busskilt, 8.700 kr. for en galvaniseret strækmetalspand, der ofte anvendes i parker og byrum, samt 13.320 kr. for en lakeret affaldsspand med askebæger og panthylde, som administrationen foreslår fremover anvendes i bycentre.

Der planlægges i 2023 at indkøbe 8-9 af de ovennævnte sorteringsaffaldsspande til afprøvning i [adresse], afregnet på Hold [adresse] Rent-budgettet for 2023.

Administrationen gør opmærksom på, at hvis vi skal efterleve de øgede krav til sortering fra 2025, vil der senest i 2024 komme en øget udgift til udskiftning af affaldsspande. Det estimeres at udskiftning af affaldsspande i bycentrene i Gørlev, [adresse], Høng, Svebølle, Ubby-Jerslev og Kalundborg vil udgøre cirka 1.850.000 kr. Skift til spande med sortering i 3-4 fraktioner på de mest benyttede strande vil udgøre cirka 800.000 kroner (10 badepunktstrande,5 på [adresse], [adresse], [adresse] og [adresse]). Dertil forventes generelt en øget driftsudgift, da flere fraktioner skal behandles.

## Økonomiske konsekvenser

Ingen økonomiske konsekvenser.