### | | | | --- | --- | | | | | --- | | **Byråd** 24. marts 2020 Sagsnr. 710-2018-23278 Dok.nr. 710-2020-110397 Sagsbehandler DPHPJE | | 57.                 Kvalitetsrapport for folkeskolen 2018/19 - Åbent

###

|  |  |
| --- | --- |
| Tidl. politisk behandling | BY, 20.03.18, pkt. 40 |
| Forventet sagsgang | BS-U, ØK, BY |
| Lovgrundlag | Folkeskoleloven |

###

**SAGENS INDHOLD**

Byrådet skal i denne sag tage stilling til
”Kvalitetsrapport for folkeskolen 2018/19”, som præsenterer de seneste resultater
på folkeskoleområdet i [adresse]. Byrådet skal endvidere tage stilling
til, hvilke indsatsområder der skal prioriteres i det videre arbejde med at
styrke kvaliteten i skolerne.

Kvalitetsrapporten er et mål- og resultatstyringsredskab
for folkeskoleområdet, som indeholder en række obligatoriske oplysninger og
udarbejdes hvert andet år ifølge folkeskoleloven. Rapporten understøtter den
løbende systematiske evaluering og resultatopfølgning og anvendes til at tage
temperaturen på elevernes generelle trivsel, læring og udvikling.

Den enkelte folkeskole har også udarbejdet en
kvalitetsrapport. Skolernes rapporter ligger på [adresse] hjemmeside
under [Kvalitet i
folkeskolerne.](https://favrskov.dk/kvalitet-i-folkeskolerne)

Kvalitetsrapporten skal beskrive skolevæsenets og de
enkelte skolers niveau i forhold til nationale mål for folkeskolens udvikling
jf. folkeskoleloven. De nationale mål med underliggende resultatmål er
følgende:

·
Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige,
de kan

·
Mindst 80 % af eleverne skal være gode til at læse og regne i de
nationale test.

·
Andelen af de allerdygtigste elever i dansk og matematik skal
stige år for år.

·
Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund i forhold
til faglige resultater

·
Andelen af elever med dårlige resultater i de nationale test for
læsning og matematik skal reduceres år for år.

·
Tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes blandt andet
gennem respekt for professionel viden og praksis

·
Elevernes trivsel skal øges.

Mål og måltal gennemgås i kvalitetsrapporten. Målene sætter
retning for udviklingen i folkeskolen og giver samtidig mulighed for at følge,
hvordan det går med elevernes trivsel og faglighed.

I forbindelse med behandlingen af den seneste
kvalitetsrapport i marts 2018 besluttede Byrådet følgende kommunale indsatser:

·
Styrkede inkluderende læringsmiljøer

·
En mere varieret og sammenhængende skoledag, herunder en mere
praksisnær og åben skole med det formål at øge optaget på de erhvervsfaglige
ungdomsuddannelser

·
Videreudvikling af digitale læringsmiljøer.

Desuden har Byrådet besluttet, at kvalitetsrapporten skal
indeholde resultater fra forældretilfredshedsundersøgelsen i skole/SFO og
Favrskov Ungdomsskoles aktiviteter og resultater.

Nedenfor gennemgås resultaterne vedrørende de nationale mål.
En status på kvalitetsrapportens øvrige indsatser fremgår i hovedtræk af
rapportens sammenfattende helhedsvurdering (s. 8). Kvalitetsrapporten er
vedlagt som bilag.

Konkrete mål og resultater i kvalitetsrapporten er
præsenteret for Byrådet på et temamøde, da de nærmere oplysninger om resultater
i de nationale test ikke må offentliggøres.

**Faglige resultater**

Eleverne i [adresse] klarer sig generelt godt til
folkeskolens prøver, og alle prøveresultater på kommuneniveau ligger over
landsgennemsnittet. Særligt matematik ligger med et samlet gennemsnit på
kommuneniveau på 7,7 i skoleåret 2018/19 over gennemsnittet de foregående år og
langt over landsgennemsnittet på 7,0. Det bemærkes i den forbindelse, at der er
lokale forskelle mellem skolerne, men alle skolers elever præsterer på niveau
med elever med samme socioøkonomiske baggrundsforhold på landsplan.

[adresse] andel af elever med gode resultater er i
lighed med de to foregående år på mindst 80 % ved de nationale test i matematik
og i dansk/læsning på 2. og 8. klasse i skoleåret 2018/19. Til gengæld ligger
andelen af gode læsere i 4. og 6. klasse under 80 % – og nogle skoler præsterer
lavt i skoleåret 2018/19. På landsplan er der ingen resultater over 80 %.
Andelen af gode læsere i 4. klasse er faldet med 16,1 procentpoint for de børn,
der tog testen i 2. klasse i 2016/17. I samme periode er andelen af elever med
dårlige resultater på den pågældende årgang steget, mens andelen af de
allerdygtigste elever er faldet. Denne udvikling genfindes på landsplan. Der er
således et klart behov for at styrke læseresultaterne på mellemtrinnet (4.-6.
klasse).

Tabel 1. Oversigt over om andelen af elever med gode
resultater er mindst 80 % ved de nationale test

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Dansk/læsning | | | | Matematik | | |
|  | 2. kl. | 4. kl. | 6. kl. | 8. kl. | 3. kl. | 6. kl. | 8. kl. |
| Favrskov 2016/17 | Ja | Nej | Ja | Ja | Ja | Ja | - |
| Favrskov 2017/18 | Ja | Nej | Nej | Ja | Ja | Ja | Ja |
| [adresse] | Ja | Nej | Nej | Ja | Ja | Ja | Ja |
| Landsplan 2018/19 | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |

Note: Nationale test i matematik i 8. klasse er indført fra
skoleåret 2017/18.

Af kvalitetsrapporten fremgår det, hvorvidt den enkelte
skole har nået målet for den enkelte årgang. Samlet set er 53 af 85 målinger
over 80 % i 2019. I 2017 var 48 af 75 målinger over 80 %. Den enkelte skole har
udarbejdet en handleplan, hvis andelen af elever med gode resultater ligger
under 80 % på en årgang.

**Elevtrivsel**

I [adresse] trives eleverne i 0.-3. klasse på niveau
med eleverne på landsplan. De er dog i højere grad med til at bestemme, hvad de
skal lave i timerne end gennemsnittet på landsplan. Til gengæld føler flere
elever sig alene i skolen i 2018/19 end ved tidligere undersøgelser og på
landsplan. Færre oplever, at lærerne er ’meget gode’ til at hjælpe dem i
timerne end ved tidligere undersøgelser og på landsplan. Der er ikke forskelle
mellem skoler med aldersintegrerede klasser og skoler med traditionel
klassedeling.

I [adresse] trives eleverne i 4.-9. klasse også på
niveau med eleverne på landsplan. Generelt set giver eleverne udtryk for, at de
trives lidt mindre i skoleåret 2018/19 end i skoleåret 2016/17, der var
udgangspunkt for den seneste kvalitetsrapport. Det gælder såvel i kommunen som
på landsplan.

**Overgang til ungdomsuddannelse**

De unge i [adresse] er lidt længere om at påbegynde
en ungdomsuddannelse end gennemsnittet på landsplan, idet de i højere grad
vælger et 10. klassetilbud. Til gengæld er der flere unge, der er i gang med en
ungdomsuddannelse 15 måneder efter afgang fra 9. klasse – nemlig 93,8 % af de
unge i [adresse] mod 88,9 % på landsplan. Tilmeldingen til
erhvervsuddannelser er stigende og ligger i 2019 på 22,9 %, hvad angår elever
med bopæl i kommunen, der starter på en ungdomsuddannelse efter 9. eller 10.
klasse.

Tabel 2. 9. og 10. klasseelevernes tilmelding til
ungdomsuddannelse, fordelt på uddannelse (%).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | 2018 | 2019 |
| Erhvervsuddannelser | 17,5 | 22,9 |
| Gymnasiale uddannelser | 75,9 | 69,6 |
| Individuelt tilrettelagt uddannelse\* | 0,9 | 5,4 |
| Øvrigt\*\* | 5,6 | 2,0 |
| Antal elever i alt | 644 | 685 |

Note: Elever med bopæl i [adresse]. 9. klasseelever, som
vælger et 10. klassetilbud, indgår ikke.

\* Omfatter den ny forberedende grunduddannelse (FGU) fra 2019.
I 2018 omfatter den erhvervsgrunduddannelse (EGU), kombineret ungdomsuddannelse
(KUU), særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse for unge med særligt behov (STU).

\*\* Omfatter ungdomshøjskole, VUC, udlandsophold, arbejde og
andet, og i 2018 også produktionsskole. Kilde: Styrelsen for It og Læring,
baseret på udtræk fra optagelse.dk.

**Skolebestyrelsernes udtalelser**

Udkast til ”Kvalitetsrapport for folkeskolen 2018/19” og den
enkelte skoles egen kvalitetsrapport inkl. handleplaner har været drøftet i
skolebestyrelserne, som efterfølgende har afgivet udtalelser. Af udtalelserne
fremgår det, at den enkelte skolebestyrelse opmærksomt følger udviklingen i
elevernes faglighed og trivsel og støtter skolens udviklingstiltag. Flere bestyrelser
udtrykker bekymring over stigende udgifter til specialtilbud, der udhuler
skolens ressourcer til almenområdet. Udtalelserne fremgår af vedlagte bilag.

Resultaterne i den aktuelle kvalitetsrapport for folkeskolen
er fra 2019. Den næste rapport fremlægges for Byrådet i foråret 2022.

**VURDERING**

På baggrund af ovenstående vurderer Børn og Kultur:

·
Det faglige niveau er generelt tilfredsstillende. Alle skolers
elever præsterer på niveau med elever med samme socioøkonomiske
baggrundsforhold på landsplan. Der er dog et klart behov for at styrke arbejdet
med læsning, særligt på mellemtrinnet (4.-6. klasse). I den forbindelse går
Børn og Kultur i dialog med de relevante skoler om indsatser for at løfte
niveauet. Desuden foreslår Børn og Kultur, at kommunens strategi for sprog,
læsning og skrivning revideres.

·
Elevtrivslen er generelt tilfredsstillende, men den er faldet en
smule i lighed med elevtrivslen på landsplan.

·
De seneste opgørelser af elevernes valg af ungdomsuddannelse
viser, at andelen af afgangselever, der har valgt at fortsætte i
erhvervsuddannelse i 2019, er større end i 2018. Arbejdet med at skabe en mere
varieret og sammenhængende skoledag med fokus på praksisnærhed er godt i gang.
Børn og Kultur vurderer, at udviklingen skal fastholdes de næste par år.

Børn og Kultur vurderer derfor, at hovedopgaven i forhold
til skoleområdet i de kommende år vil være videreudvikling og implementering af
ovenstående indsatser. Det foreslås at ske under følgende overskrifter:

·
Bedre læseresultater, særligt på mellemtrinnet. Herunder
revidering af strategi for sprog, læsning og skrivning.

·
En mere varieret og sammenhængende skoledag med særligt fokus på
meningsfuld inddragelse af bevægelse og en mere praksisnær og åben skole med
det formål at øge elevernes trivsel samt at øge optaget på de erhvervsfaglige
ungdomsuddannelser.

Børn og Kultur følger tæt op på, om skolerne opnår de
nationale målsætninger for det faglige niveau og elevernes trivsel.
Opfølgningen intensiveres de steder, hvor der ikke er tilfredsstillende resultater.
De skoler, som har opnået tilfredsstillende resultater vil blive tilskyndet til
at være med til at forme og nytænke opfølgningsprocessen med det sigte at
motivere til et højt ambitionsniveau lokalt og animere til ejerskab til at
forbedre resultaterne.

**ØKONOMI**

Der er ingen økonomiske konsekvenser.

**INDDRAGELSE**

Udkast til ”Kvalitetsrapport for folkeskolen 2018/19” og
den enkelte skoles egen rapport inkl. handleplaner har været drøftet i de
respektive skolebestyrelser, som også har afgivet en udtalelse. Skolernes
rapporter findes på [adresse] hjemmeside under [Kvalitet i folkeskolerne](https://favrskov.dk/kvalitet-i-folkeskolerne).

**INDSTILLING**

Direktøren for Børn og Kultur indstiller til Byrådet:

1.
At ”Kvalitetsrapport for folkeskolen
2018/19” godkendes.

2.     At de
beskrevne indsatsområder godkendes som grundlag for Børn og Kulturs arbejde med
at fastholde og øge kvaliteten i folkeskolen.

**BESLUTNING**

***Børne- og Skoleudvalget, 5. marts 2020:***

Fraværende:Ingen

ad 1: Indstilles godkendt, idet udvalget ønsker sagen
suppleret med et bilag, der i overbliksform beskriver aktuelle tværgående
trivselsfremmende indsatser.

ad 2: Indstilles godkendt.

***Økonomiudvalget, 17. marts 2020:***

Fraværende:Ingen

Indstillingen fra Børne- og Skoleudvalget indstilles
godkendt.

**Bilag**

|  |  |
| --- | --- |
| Kvalitetsrapport for folkeskolen 2018/19 | 710-2020-1785 |
| Skolebestyrelsernes udtalelser til Kvalitetsrapport for folkeskolen 2018/19 | 710-2020-27045 |
| Overblik over aktuelle tværgående elevtrivselsfremmende tiltag på skoleområdet | 710-2020-103002 |