### Beslutning

Godkendt.

### Sagsfremstilling

### Resume og sagens baggrund

Den nye ret til tidlig pension for dem, som har været mange år på arbejdsmarkedet, skal finansieres ved nytænkning af den kommunale beskæftigelsesindsats.

Aftalepartierne har fremlagt en første delaftale rettet primært mod ungeindsatsen, som indfrier første del af besparelsen fra 2022. Folketinget skal først forhandle øvrige delaftaler i 2022.

### Indstillinger

Direktionen indstiller, at

1. Den nuværende økonomiske ramme for ungeindsatsen fastholdes uændret, hvorved reduktionen i statstilskuddet til driften af ungeindsatserne (overførselsudgifter) finansieres af kommunekassen.
2. Reduktionen i statstilskuddet til at holde samtaler digitalt efter 6 måneder (serviceramme) finansieres ved en tilsvarende reduktion i Jobcentrets serviceramme.
3. Kommunalbestyrelsen gives en status for ungeindsats pr. 31. december 2022.

**Behandling** Direktionen, Økonomiudvalget, Kommunalbestyrelsen.

### Sagsfremstilling

*Politiske intentioner med delaftale 1*
 Udover at skaffe finansiering til ny ret til tidlig pension, er de politisk udmeldte intentioner med delaftale 1 at lempe proceskrav i indsatsen for uddannelseshjælpsmodtagere, så der kan gives en mere fleksibel og individuelt tilpasset indsats. Herudover ønsker aftalepartierne at følge op på de positive erfaringer, der er gjort med at afholde samtaler i jobcentre og a-kasser digitalt under covid-19 (se bilag 2).

**Regelændringer** Delaftale 1 medfører følgende overordnede regelændringer finansieret under henholdsvis overførselsudgifter og serviceudgifter:

Overførselsudgifter:

* Lempede regler for aktivering af uddannelseshjælpsmodtagere. Længere tid mellem tilbuddene til de unge (fra max 4 uger til max 4 måneder mellem hvert tilbud)
* Uddannelseshjælpsmodtagere, der påbegynder uddannelse, får ret til en fastholdelsesmentor
* Uddannelseshjælpsmodtagere får ret til selvfunden praktik og løntilskud
* Jobcentret forpligtes til at reagere på beskeder om risiko for frafald fra uddannelsesinstitutioner.

Serviceudgifter:

* Alle borgere i Jobcentret, undtaget borgere omfattet af integrationsprogrammet, får efter 6 måneder mulighed for at vælge, om samtaler med jobcenter eller A-kasse skal afholdes ved personligt fremmøde, over video eller telefonisk. Samtalerne afholdes som udgangspunkt digitalt.

*Økonomiske konsekvenser ved delaftale 1* Regelændringerne estimeres i Udkast til lovforslag at have et økonomisk potentiale på ca. 0,4 mia. ved fuld implementering i 2023 på landsplan (2022-PL-niveau), som fordeles på følgende måde:

* Overførselsudgifter: 332,3 mio. kr. i 2022 og 385,6 mio. kr. fra 2023 og frem.
* Serviceudgifter: 39,5 mio. kr. fra 2022 og frem. 19,5 af de 39,5 mio. kr. vil sandsynligvis først kunne udmøntes efter et Folketingsvalg, da der er tale om forligsbelagte udgifter i forbindelse med beskæftigelses- og sygedagpengereformen.

I forhold til overførselsudgifterne forudsætter aftalen ved fuld implementering, at:

* De færre proceskrav til aktiveringsindsatsen til de unge henter størstedelen af besparelse (373,4 mio. kr.)
* Den nye ret til selvfunden virksomhedspraktik og løntilskud vurderes at være udgiftsneutral for kommunen. Kommunen kompenseres via budgetgarantien for forventede øgede udgifter til løntilskud på ca. 2,0 mio. kr.
* Der modregnes en minimal kompensation til at styrke understøttelsen af overgang til og gennemførelse af uddannelse for de unge (10,4 mio. kr.).

*Kommunernes Landsforenings holdning til delaftale 1* KL ”*ser med bekymring på de store besparelser på indsatsen overfor de unge, der lægges op til. Der er tale om en besparelse på ca. 30 pct. af driftsudgifterne på dette område. Regeringens egen nedsatte Reform-kommission har selv peget på en række udfordringer med den unge målgruppe, hvilket gør det paradoksalt, at man vil spare netop her”*. KL tilføjer, at *”vi har i stedet brug for at investere i unge uden en uddannelse”*. Overordnet finder KL *”det positivt, at der lempes på kravet om kontinuerlig aktivering for de unge”*.

I forhold til muligheden for at afholde samtaler telefonisk eller over video efter 6 måneders ledighed, finder KL det *”glædeligt, at partierne har lyttet til de gode erfaringer, som kommunerne har gjort sig med brugen af digitale samtaler under covid-19”*.

KL har ikke anbefalinger til, hvordan de enkelte kommuner håndterer statens påtænkte besparelse, men gør opmærksom på, at det afhænger af en eventuel midtvejsregulering, om finansieringen påvirkes i 2022, for så vidt angår overførselsudgifter. De fleste overførselsudgifter er omfattet af budgetgarantien, der reguleres over tid ud fra de faktiske udgifter i kommunerne under ét. Derfor vil kommunen samlet set blive kompenseret over tid, hvis en besparelse på overførselsudgifterne ikke realiseres. Det samme vil ske, hvis forsørgelsesudgifterne stiger som følge af et fald i jobcentrenes aktive ungeindsats. Overførselsudgifterne midtvejsreguleres ikke fast hvert år, men det aftales mellem KL og Regeringen i hvert års økonomiaftale, om der skal være en midtvejsregulering.

*Investeringer i og omlægning af ungeindsatsen i Kalundborg*I 2019 lavede konsulentfirmaet Mploy et omfattende servicetjek af beskæftigelsesindsatsen i Kalundborg. Servicetjekket viste, at udfordringen for ungeområdet var, dels at kommunen investerede for lidt i ungeindsatsen, dels at der var et læringspotentiale i forhold til at højne effekterne af ungeindsatserne. Der skulle med andre ord gives flere tilbud med mere kvalitet for at opnå den ønskede effekt for den enkelte. Siden 2019 har Jobcentret efter politisk ønske opprioriteret ungeområdet økonomisk, og der arbejdes med at højne effekterne af indsatserne. Jobcentret har bl.a. allerede iværksat en endnu bedre støtte ved overgang til og gennemførelse af uddannelse, som tilbydes til alle – og som er mere omfattende end aftalens ændringer. Tilbagefaldsprocenten fra ordinær uddannelse 3 måneder efter afslutning i Jobcentret er faldet fra 31 % % til 27 %, når man sammenligner tilbagefaldsraten det seneste år med tilbagefaldsraten året før. Forbedringen er opnået på trods af de udfordringer, som covid-19 har medført for indsatserne det seneste år.

James Bergs Ungeanalyse fra 2021 viser, at kommunen er på rette vej med de investeringer og omlægninger, som er sat i gang, og som der må forventes en fortsat positiv effekt af både i forhold til uddannelse og øget jobformidling de kommende år.

*Administrationens anbefaling*Administrationen vurderer ligesom KL, at der er behov for at investere i de unge. Anbefalingen er derfor, at det nuværende niveau for investeringer i driften af ungeindsatsen fastholdes (overførelsesudgifter). Anbefalingen skal ses ud fra:

* Den årlige besparelse skal blot udmønte sig i ca. 30-35 flere på forsørgelse, førend der er tale om en dårlig businesscase på kort sigt.
* Usikkerhed om, hvor en stor del af besparelsen, som staten faktisk vil realisere på grund af budgetreglerne for kommunerne.
* En succesfuld ungeindsats er en afgørende forudsætning for, at der også fremadrettet kan skabes og fastholdes vækst i kommunen, ligesom indsatsen er en nødvendighed for at ændre kommunens sociale struktur over tid.
* Det er en nødvendighed at investere i og satse på ungeområdet, hvis kommunen skal være med til at sikre den nødvendige kvalificerede arbejdskraft, som det voksende erhvervsliv i Kalundborg efterspørger.
* Det seneste år er der iværksat en ny kontakt- og indsatsstrategi på ungeområdet, der begynder at have effekt, jf. BDO-Mploy-analysen.

Det er administrationens vurdering, at muligheden for digitale samtaler efter 6 måneders ledighed udnyttes, hvor det giver mening, med grundlag i de gode erfaringer fra nedlukningen under covid-19. Administrationen anbefaler derfor, at besparelsen på serviceudgifterne udmøntes, så den ikke risikerer at påvirke kommunens serviceramme.

### Økonomiske konsekvenser

Staten har endnu ikke forhandlet de økonomiske konsekvenser med KL. Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering forventer, at DUT-forhandlingen først vil ske efter vedtagelsen af lovforslaget. Det vil sige ved udgangen af 2021 eller primo 2022.

Kommunens forventning er, at besparelsen trækkes via Det Udvidede Totalbalance-princip (DUT). Princippet indebærer, at det samlede statstilskud reduceres, når kommunen som i dette tilfælde fratages opgaver. [adresse] DUT-nøgle i 2022 udgør 0,904 % af landsplan. Den landsdækkende besparelse forventes derfor at svare til:

* Overførselsudgifter: 3,124 mio. kr. i 2022 og 3,486 mio. kr. fra 2023 og frem.
* Serviceudgifter: 0,371 mio. kr. fra 2022 og frem. 0,176 af de 0,371 mio. kr. vil sandsynligvis først kunne udmøntes efter et Folketingsvalg, da der er tale om forligsbelagte udgifter i forbindelse med beskæftigelses- og sygedagpengereformen.

Hvis besparelsen på overførselsudgifter skal udmøntes, vil det have indsatsmæssige konsekvenser, og besparelsen vil ikke kunne udmøntes fuldt ud i 2022 på grund af opsigelsesvarsler, der vil række ind i 2022 (bilag 1).

Vurderingen af KUI-indsatsen og Ungeanalysens anbefalinger indgår derfor i sammenhæng med behandlingen af sag om udmøntning af første delaftale om nytænkning på beskæftigelsesindsatserne.

Hvis besparelsen på overførselsudgifterne på ungeindsatserne udmøntes i Kalundborg, vil det i væsentlig grad påvirke Jobcentrets vilkår for at kunne opretholde/styrke ungeindsatsen.

[adresse] bemærkninger er indarbejdet.

### Sagens forløb

08-11-2021 Direktionen
Anbefales.
 08-12-2021 Økonomiudvalget 2021
Anbefales.
 15-12-2021 Kommunalbestyrelsen
Godkendt.