### 15.    Beslutning om godkendelse af Evaluering af inklusionsstrategien med høringssvar

**Åbent**

Sagsnr.: 326-2017-21173       J.nr.: 17.03.00           Dokumentnr.:
326-2018-9672

**Sagstype**

Beslutning.

**Resume og sagens baggrund**

Der er blevet udarbejdet en evaluering af kommunens
inklusionsstrategi. Evalueringen beskriver, hvordan der er blevet arbejdet med
strategien, og peger på en række udviklingspunkter og anbefalinger. Børn- og
Familieudvalget sendte evalueringen i høring på deres møde i december 2017. I
denne sag præsenteres høringssvarene, og der lægges op til, at evalueringen
godkendes som grundlag for det fremadrettede arbejde med inklusion. På mødet
holder udviklingskonsulent Sabine Johnsen et oplæg.

**Indstillinger**

Direktøren indstiller, at:

1. Høringssvarene
tages til efterretning

2. Evalueringen
godkendes som grundlag for det fremadrettede arbejde med stærke børnefællesskaber

3. Administrationen
arbejder videre med et forslag til principper for arbejdet med stærke
børnefællesskaber, samt et forslag til organisering på området.

**Behandling**

Børn- og Familieudvalget, Økonomiudvalget,
Kommunalbestyrelsen.

**Sagsfremstilling**

På folkeskolerne har der været arbejdet med kommunens
inklusionsstrategi, siden den blev politisk vedtaget i 2013. Der er i efteråret
2017 blevet udarbejdet en evaluering af inklusionsstrategien, der giver et
billede af, hvordan man i praksis har arbejdet med strategien. Evalueringen
peger ligeledes fremad mod nye udviklingspunkter og anbefalinger. Evalueringen
har været i høring blandt de faglige organisationer, MED-udvalgene på skolerne,
skolebestyrelserne og [adresse]. Administrationen vil anvende
høringssvarene i det videre arbejde med et forslag til de principper, der kan
være styrende for inklusionsarbejdet fremadrettet.

Evalueringen, et resumé af evalueringen, samt høringssvarene
er vedlagt sagen som bilag.

*[adresse]*

Da inklusionsstrategien blev vedtaget i 2013, havde den til
formål at sikre, at alle børn har mulighed for at være en del af et stærkt
børnefællesskab. Strategien indebar blandt andet, at de almene folkeskoler
skulle rustes til at skabe inkluderende læringsmiljøer, således at flere elever
kunne forblive i almenskolen. Desuden blev der oprettet tre inklusionscentre,
og organiseringen af specialskolerne blev forenklet.

*Evalueringens indhold og konklusioner*

Evalueringen er baseret på interviews med medarbejdere på
skolerne, forældre, konsulenter og ledere. Der er også blevet gennemført en
spørgeskemaundersøgelse, som skolelederne har besvaret i samarbejde med den
lokale tillidsrepræsentant.

Evalueringen har fokus på 8 elementer af strategien:

· Udviklingen i antallet af elever i specialtilbud

· Stærke børnefællesskaber og udviklingen af børnesynet

· Inklusion af flere elever på almenskolerne

· Oprettelsen af de tre inklusionscentre

· Udviklingen af kommunens specialskoler

· Kompetenceudvikling for medarbejderne

· Samarbejdet med de understøttende funktioner

· Udviklingen af visitationsprocessen til specialtilbud

Evalueringen peger overordnet på, at man er godt på vej i
forhold til at nå de mål, som blev sat med inklusionsstrategien. Der foregår et
godt stykke arbejde på skolerne præget af engagement og professionalisme.
Strategien medførte væsentlige ændringer for skolerne, og derfor vurderes det
at være naturligt, at det tager noget tid for de nye tilgange, arbejdsprocesser
og samarbejdsrelationer at falde på plads. Samtidig viser evalueringen, at
medarbejdere, ledere, forældre og konsulenter undervejs har oplevet nogle
udfordringer i arbejdet med at skabe stærke børnefællesskaber.

Ad hoc MED-udvalget, der blev nedsat i forbindelse med
vedtagelsen af inklusionsstrategien, bakker op om evalueringen.

*Resumé af høringssvarene*

Der er indkommet i alt 31 høringssvar. Heraf kommer 26
høringssvar fra skolernes MED-udvalg og skolebestyrelser, 4 høringssvar kommer
fra de faglige organisationer og 1 høringssvar er fra [adresse]. Der
gøres opmærksom på, at nogle skoler har sendt et samlet høringssvar, mens andre
har sendt ét høringssvar fra MED-udvalget og ét fra skolebestyrelsen. I det
følgende gives et resumé af de argumenter, som nævnes flest gange i
høringssvarene. Tallene i parentes angiver det antal høringssvar, som nævner
det pågældende argument. Der gøres opmærksom på, at man kun ved at læse
høringssvarene i deres fulde længde kan få indblik i alle argumenter og
nuancer, som beskrives heri.

10 høringssvar nævner, at de er enige i eller støtter
evalueringens samlede anbefalinger.

*Stærke børnefællesskaber og udviklingen af børnesynet*

Flere høringssvar lægger vægt på, at der på skolerne
arbejdes med det ressourcefokuserede børnesyn (7). Nogle høringssvar nævner dog
også nogle udfordringer ved at anvende det ressourcefokuserede børnesyn i
praksis (6).

*Inklusion af flere elever på almenskolerne*

Størstedelen af høringssvarene nævner, at man bakker op om,
at målsætningen om en inklusionsgrad på 96 % bortfalder (24). Det nævnes
desuden, at man oplever en udfordring ved at skulle forene folkeskolereformens
fokus på en høj faglighed, med inklusionsstrategiens mål om at rumme flere
elever med særlige behov i den almene folkeskole (12). Desuden nævner nogle
høringssvar, at der bør ses på de fysiske rammer på skolerne med henblik på at
kunne skabe inkluderende læringsmiljøer (6).

Flere høringssvar peger på, at de inklusionsmidler, der er
udlagt til de almene folkeskoler, er nødvendige for at skolerne kan løfte
opgaven (12). Nogle høringssvar nævner endvidere, at der er brug for flere
ressourcer og mere tid til opgaven, end der er i dag (12). Desuden lægges der i
nogle høringssvar vægt på vigtigheden af den løbende dialog mellem ledelsen og
medarbejderne om anvendelsen af inklusionsmidlerne (6). Fem høringssvar nævner,
at der er behov for at sætte fokus på samarbejdet med forældrene i arbejdet med
inklusion.

*Oprettelsen af de tre inklusionscentre*

I høringssvarene er der en del forskellige argumenter
omkring inklusionscentrene. Flere høringssvar nævner, at man bør tilpasse
rammerne for inklusionscentrene, herunder se på organiseringen og økonomien
(7). Heraf nævner 3 svar specifikt, at der bør tildeles flere midler til
centrene. Det nævnes, at elevgrundlagt på centrene er blevet anderledes end
forventet (3).

Nogle høringssvar peger på, at der er brug for større
tydelighed omkring inklusionscentrenes rolle (6). Andre svar nævner dog, at man
ikke kan genkende evalueringens beskrivelse af udfordringer med ledelse og
retning på inklusionscentrene (2). Nogle svar argumenterer for, at man ikke bør
afgrænse centrene til at have med specifikke diagnoser at gøre (3), mens andre
ønsker en opdeling med særlige kompetencer på hvert center (2). Tre høringssvar
peger på, man bør tydeliggøre, at inklusionscentrene er et specialtilbud,
f.eks. ved at ændre navnet på centrene.

*Udviklingen af kommunens specialskoler*

Nogle høringssvar påpeger, at der er behov for afklaring af
rollefordelingen mellem specialskolerne (3).

*Tværgående udfordringer med inklusion i SFO*

Flere høringssvar nævner, at der i tråd med evalueringens
anbefaling bør ses på, hvordan der kan skabes bedre rammer for inklusion i SFO,
herunder f.eks. gennem tildeling af særlige midler til SFO eller gennem fokus
på, at der er et fritidstilbud tilknyttet alle specialtilbud (16).

*Kompetenceudvikling for medarbejderne*

En del af høringssvarene påpeger, at der ønskes fortsat
mulighed for og fokus på kompetenceudvikling blandt medarbejderne (9). Nogle
høringssvar nævner dog også, at der er behov for tid til, at de nuværende
indsatser kan nå at bundfælde sig og blive implementerede på skolerne (5).
Desuden nævnes det, at kurset i [adresse] bør udbydes til flere medarbejdere
(6).

*Samarbejdet med de understøttende funktioner*

I flere af høringssvarene fremgår det, at man oplever det
som positivt, at psykologerne i PPR og sagsbehandlerne har fået faste
træffetider på skolerne (8). Nogle høringssvar nævner desuden, at man ønsker en
højere grad af systematik i ordningen med inklusionsformidlerne (5), samt at
der er brug en afklaring af rollefordelingen mellem inklusionsformidlere og
skolekonsulenter (5).

*Udviklingen af visitationsprocessen til specialtilbud*

En del høringssvar nævner, at man er tilfreds med, at
visitationsprocessen er blevet ændret, så der nu er løbende visitation til
specialtilbud (16). Nogle høringssvar peger dog på, at der er behov for at
udvikle visitationsprocessen yderligere (4). Derudover nævner 4 høringssvar, at
der bør sidde en repræsentant fra skolerne (eller inklusionscentrene) i
visitationsudvalget.

**Økonomiske konsekvenser**

Ingen.

**Børn- og Familieudvalgets møde
den 7. februar 2018:**

Anbefales.

**Økonomiudvalgets møde den 21.
februar 2018:**

Anbefales.

**Bilag**

|  |  |
| --- | --- |
| Samlede høringssvar vedr. Evaluering af inklusionsstrategien | 326-2018-28447 |
| Evaluering af inklusionsstrategien | 326-2017-340494 |
| Resume af evalueringen af inklusionsstrategien | 326-2017-335375 |