### Beslutning

Fremsendes til Magistratsafdelingen for Teknik og Miljø med henblik på udarbejdelse af en indstilling, jf. byrådets vedtagelse i mødet den 23. februar 2022 om magistratsbehandling af forslaget.

 Sagen bedes tilbagesendt byrådet via Magistraten.

**Beslutningsforslag fra [adresse]**

[adresse] er både en historisk såvel moderne by i hastig udvikling. I dette skisma skal vi finde en god balance mellem bevaring og udvikling. Bymidten oplever særlig store forandringer i disse år. Blandt andet nye detailhandelsformer og forøget storbyturisme er med til at øge behovet for bymiljøer, der er oplevelsesrige og opleves som autentiske. Samtidigt har udviklingen øget borgernes engagement i sikringen af kulturarven.

En bevarende lokalplan for [adresse] vil medvirke til at forstærke oplevelsen af [adresse] som en by med en vellykket blanding af nyt og gammelt. Den vil styrke de attraktive byrum og udbygge aarhusianernes identitetsfølelse med deres egen by.

1. Indstillingspunkter

Vi indstiller,

At 1) At byrådet beslutter, at Magistratsafdelingen for Teknik og Miljø udarbejder grundlaget for en bevarende lokalplan for Vestergadekvarteret (inkl. Garvergyde, [adresse], [adresse], [adresse], [adresse], [adresse], [adresse], [adresse] mellem [adresse] og [adresse], samt det ombyggede kommunebibliotek).

At 2) At der forud for udarbejdelsen af en sådan lokalplan iværksættes en udredning af kvarterets historie og betydning for byens identitet med bidrag fra Magistratsafdelingen for Kultur og Borgerservice (stadsarkivet) og ikke mindst borgerne.

2. Sagsfremstilling

3.1 Baggrund

[adresse] vedtog i 2010 Lokalplan 849 [adresse] – [adresse]. Denne lokalplan gælder for et område, der omfatter ejendomme langs [adresse], [adresse], [adresse], en del af [adresse], [adresse], [adresse], [adresse], [adresse], [adresse] og [adresse]. Lokalplanområdet, der er ca. 10 hektar stort, udgør en stor del af den ældste del af [adresse].

Lokalplanen er en såkaldt bevarende lokalplan. En sådan plan er forbundet med en mere omfattende bevaring end udpegningen af et område som kulturmiljø og udpegningen af enkeltejendomme og sammenhænge som bevaringsværdige (SAVE-systemet).

En bevarende lokalplan skal først og fremmest sikre fastholdelsen af væsentlige helhedstræk for området og sikre bygningsbevaringsinteresser samt udgøre administrations- og plangrundlag for yderligere udbygning ved om- og tilbygning eller nybyggeri.

[adresse] havde forinden, i marts 2005, vedtaget et forslag om, at der som forarbejde skulle udarbejdes en redegørelse for [adresse]. Ønsket var en beskrivelse og redegørelse for [adresse] på den tid, indeholdende en vurdering af bevaringsværdige gaderum, gårdrum og bygninger samt en beskrivelse af udviklingsmuligheder i området. I praksis trak denne redegørelse på historiske analyser iværksat helt tilbage i 1960’erne.

Forud for lokalplanen blev der også gennemført en fornyet SAVE-registrering af bygningerne i lokalplanområdet. I den forbindelse blev bevaringsværdierne for et antal bygninger ændret. Der blev af den grund udarbejdet et tillæg til Kommuneplan 2009, der indeholdt de nye bevaringsværdier.

3.2 Historien

[adresse] er ganske korrekt en del af byens ældste område, men det er ikke det eneste middelalderkvarter i [adresse]. Vestergadekvarteret har samme alder som store dele af gader som [adresse] og [adresse] og er ældre end gader som [adresse] og [adresse].

[adresse] opstod i anden halvdel af 1200-tallet efter anlæggelsen af [adresse]. Her havde hidtil været et vandfyldt område, der lå foran byens hovedbyport, [adresse]. Omkring 1250 blev området drænet og torvet anlagt. Omtrent samtidigt blev [adresse] omlagt og fik sin tragtformede form op mod domkirken, der var blevet påbegyndt nogle årtier tidligere.

Med [adresse] var der skabt en god passage til området, hvor [adresse] i dag ligger. Her var byens første domkirke blevet bygget i årtierne efter 1060, oprindeligt uden for byen. I [adresse] var der også andre meget gamle kirkelige institutioner. På [adresse] er fundet begravelser mv. fra [adresse], og under det gamle hovedbibliotek er senest fremdraget en krigergrav fra vikingetiden. I området lå også en sognekirke.

I 1800-tallet kom der fabrikker her. Uffe Jeppesen lå først for i gaden samme sted som førhen boligen for stiftamtmanden, længere ude lå [adresse] og mange jævne håndværkeres huse. Mange af disse huse findes endnu. Det samme gør som bekendt Møllestiens vestre del og købmandsgårde som [adresse] 8 m.fl.

Matrikelstrukturerne er velbevarede. [adresse] er præget af dybe matrikler, der har givet plads til baggårdsvirksomheder, ofte af forbløffende størrelse. Historien om [adresse]’ vækst som fabriks- og handelsby i 1800-tallet er tydeligt til stede.

I de senere år er en række nybyggerier igangsat i gaden, og der er givet nedrivningstilladelser til flere ejendomme, senest til [adresse] I 1960’erne blev store dele af [adresse] og Nygade ud mod [adresse] saneret.

3.3 Effekt og ydelse

Det er i dag en klar formodning/opfattelse hos de fleste aktører, at den bevarende lokalplan for [adresse] har haft stor effekt. Kvarteret blev bl.a. fremhævet af mange internationale medier, da [adresse] i 2017 var Europæisk Kulturhovedstad. Kvarteret bidrager betydeligt til [adresse] som attraktion.

Det er værd at erindre, at den positive effekt fulgte efter en periode, hvor tvivlsomme istandsættelser og nedrivningsplaner truede med at forringe kvarterets værdier.

For at måle denne effekt anbefales det, at man analyserer ejendomsværdierne efter den model, Realdania har udviklet til værdisætning af bevaringsværdige bygninger og kulturmiljøer.

Den fysiske udvikling af [adresse] er i disse år præget af en stærk "tematisering". Der planlægges nye kvarterer, og nogle ældre kvarterer ([adresse], [adresse] m.fl.) bygges om som følge af funktionsændringer. Øgadekvarteret er optaget i tillæg til Kommuneplanen som kulturmiljø, og der arbejdes med planer om kvarterbeskrivelser af [adresse] og andre af byens ældre kvarterer. Frederiksbjergmodellen blev udviklet for at styrke dette kvarters hensigtsmæssige udvikling.

Asta Overgaard er der derimod ikke taget særlig hånd om.

Arbejdet med [adresse] blev indledt med historiske analyser tilbage i 1960’erne.

Dette er baggrunden for, at det foreslås,

- at arbejdet med [adresse] ledsages af en historisk redegørelse, og udnævnelse af [adresse] som kulturmiljø.

- at der arbejdes med metoder, der inviterer borgerne til at give deres mening til kende om områdets bevaringskvaliteter og betydning for byens identitet både før og under udviklingen af den bevarende lokalplan, samt ved den efterfølgende offentlige høring.

3.4 Organisering

Arbejdet med bevarende lokalplaner finder sted i Magistratsafdelingen for Teknik og Miljø.

Magistratsafdelingen for Kultur og Borgerservice er v/ Stadsarkivet gået i gang med en registrering af alle ejendomme i [adresse] med ejere, matrikelstrukturer og erhverv ca. 1680-1900.

Stadsarkivet har erfaringer med indsamlingen af borgernes bidrag til beskrivelsen af et kvarters historiske potentialer. Bl.a. i forbindelse med Udviklingsplanen for Dorte Jepsen ([adresse]) og [adresse].

Det foreslås derfor,

- at der nedsættes en arbejdsgruppe fra de to magistratsafdelinger til beskrivelse af [adresse] historie, herunder indsamling af borgernes og fællesrådenes bidrag til kvarterets historiske potentialer.

3. Ressourcer

En bevarende lokalplan forudsætter omfattende forundersøgelser.

Magistratsafdelingen for Teknik og Miljø vil typisk iværksætte en SAVE-registrering af alle ejendomme. Hertil kommer forslaget om 1) at udarbejde en historisk redegørelse for kvarteret; 2) at inddrage borgerne i beskrivelsen af kvarterets historiske identitet og værdi.

Aarhus Byhistoriske Fond vil kunne indgå i et samarbejde om publicering af den historiske redegørelse. Fonden kan medfinansiere en sådan publikation.

[adresse] kan til en vis grad medvirke til processen inden for den eksisterende ramme.

4. Bilag

* Vestergadekvarteret på maleri fra 1640’erne (Den Gamle By)
* Vestergadekvarteret på matrikelkort fra 1870 (Stadsarkivet)
* Vestergade på kort fra 2022

Stillet af Radikale Venstres byrådsgruppe

William Henriksen , Oskar Olsen og Ernst Mortensen

### Sagens forløb

23-02-2022 Aarhus Byråd
Fremsendes til Magistratsafdelingen for Teknik og Miljø med henblik på udarbejdelse af en indstilling, jf. byrådets vedtagelse i mødet den 23. februar 2022 om magistratsbehandling af forslaget.

 Sagen bedes tilbagesendt byrådet via Magistraten.