### Beslutninger:

Forslaget blev på byrådsmødet den 17. august 2022 henvist til Magistraten med henblik på at indgå i budgetdrøftelserne for 2023.

###

De aarhusianske børn og unge skal trives og have de bedste forudsætninger for at skabe sig et godt liv. Ikke desto mindre ser vi mange eksempler på, at det gode liv for vores børn og unge langtfra er alle forundt.

Senest i analysen af bredere børnefællesskaber ses et dokumenteret stigende antal børn og familier med udfordringer, der ikke får den rette støtte. Den stigende mistrivsel blandt børn og unge øger udgifterne til det specialiserede område, og det lægger et massivt pres på [adresse]. Økonomien på almenområdet udhules faretruende hurtigt, og de forebyggende indsatser i fællesskaberne bliver færre. Ressourcerne og mulighederne for at skolerne og de ansatte kan ’gøre noget andet’, som det så smukt hedder i det nye børnesyn, er ikke til stede.

Hvert 6. barn under 10 år har alvorlige mentale helbredsproblemer. Hvert 7. barn får en diagnose, inden det fylder 18 år. Børn og unge mistrives og konsekvenserne fortsætter langt ind i voksenlivet. Alene i [adresse] har 2.828 unge mellem 15 og 24 år ingen anden uddannelse end folkeskolen og er hverken i gang med job eller ungdomsuddannelse. De risikerer et liv på kanten af arbejdsmarkedet. Mange af de unge mennesker er børn, vi kunne have hjulpet, hvis vi havde grebet dem tidligere.

Der er ingen tvivl om, at den uhyggelige udvikling blandt andet skyldes en udsultning af vores børn- og ungeområde i [adresse]. Vi skal have vendt udviklingen og gribe flere børn tidligere, inden mistrivslen udvikler sig. Det betaler sig, både menneskeligt og økonomisk. Vi skal investere i byens institutionsliv.

https://bupl.dk/lokalt/aarhus/nyheder/budget-aabent-brev-til-byraadet

[adresse] undersøgelse af "bredere børnefælleskaber" på almenområdet, specialområdet og Pædagogisk Psykologisk Rådgivning (PPR) viser følgende udfordringer, som budgetforhandlinger bør finde løsninger på:

Dagtilbud og skoler oplever en stor stigning af børn i udfordringer, som ikke trives, og at børnenes udfordringer bliver stadigt mere komplekse. Det presser børn, forældre, dagtilbud, skoler og PPR.

Det medfører, at der er sket en stigning i henvendelser til PPR.

Stigningen afspejles ikke i budgetterne til specialområdet, der reguleres med det almindelige børnetal, som stort set har været konstant. Det sætter området under pres i forhold til medarbejderne i dagtilbud, skoler og specialtilbud samt PPR’s medarbejdere. Det giver sig udslag i stort arbejdspres og dårligere arbejdsmiljø for medarbejderne.

For børn og forældre betyder længere ventetider i læringsmiljøer, som ikke fremmer trivslen for børnene. For mange børn opleves det, at det medfører det en forværring af deres udfordringer.

Forældre, dagtilbudsledere, skoleledere og PPR peger på, at de pædagogiske medarbejderes kompetencer til at arbejde med børn i udfordringer kan styrkes.

Flere forældrene oplever, at det tværgående samarbejde omkring deres barn er fragmenteret og præget af silotænkning, og at udfordringer i at koordinere arbejdsgange, procedurer internt betyder, at de inddragede forældre ikke oplever sammenhæng i indsatsen omkring deres barn. Forældrene føler sig ofte nødsaget til at påtage sig en tovholderrolle for at sikre fortsat fremdrift i deres barns sag

Børneløftet skal derfor indeholde en langtidsholdbar løsning, der gør op med skævhederne på børn- og ungeområdet. Byens vuggestuer, børnehaver, SFO’er, klubber og folkeskoler kan spille en afgørende rolle i at hjælpe flere børn godt på vej.

Generelt løft

Eksempler på børneløftet:

- Lavere klassekvotienter

- Minimumsnormeringer på institutionsniveau

- Stefan Mogensen i SFO

- Finansiering af fritidsvisionen

- Et løft af den aarhusianske folkeskole, så den, som minimum kommer op på landsgennemsnittet.

- En massiv investering i skolen: Ansætte flere lærere med inspiration fra Aalborg kommune til at styrke tolærerordninger i skolerne.

- En styrkelse af klasselærerrollen, så der fx er færre lektioner for klasselærerne

- Forkorte ventetid på ressourcer og hjælp til børn og unge i spec.området

- Stop for udhulning af budgetterne

Eksempler på børneløftet ift sårbare børne og unge:

På baggrund af analyserne “Bredere børnefællesskaber” og høringssvarene foreslås at prioritere følgende indsatser:

Styrke PPR

- så de kommer op på minimum landsgennemsnittet: PPRs budget vurderes at ligge en tredjedel under landsgennemsnittet, hvilket svarer til 25 mio.kr.

- Visitationen skal være ensartet og fagligt forankret i PPR og PPR skal fortsat vurdere behovet for støtteressourcer på baggrund af udredningen, så dette ikke kommer til at hvile på dagtilbudslederne eller skolerne.

- Styrke PPR, således at de fortsat har ressourcer til at se på det enkelte barn

- Udredning og behandling følges ad i samarbejde med BUA og MSB

- Ventetiden reduceres kraftigt: så børn i mistrivsel ikke skal vente på hjælp, udredning eller behandling

- PPR skal være tilgængelige, hvis de fagprofessionelle og forældrene ønsker det. De fagprofessionelles og forældrenes vurderinger skal altid tages alvorligt og en handling skal ikke afgøres hverken af økonomi eller bureaukrati/fastlåste procedurer om, at instanser SKAL inddrages.

- Styrke indsatsen omkring hele familien, når fx flere børn fra samme familie er tilknyttet MSB og PPR.

- Mindske bureaukratiet og omfanget af dokumentation til henvisninger ift. samarbejdet med BUA.

- Der skal fortsat være faguddannet personale som står for henvisninger og opfølgning.

- Styrke indsatser, der afhjælper skolefravær og et styrket samarbejde herom i skolen.

- Generel styrkelse af PPR, således at arbejdspres mindskes og arbejdsmiljøet styrkes, for at fastholde og tiltrække medarbejdere.

- Styrke det tværfaglige samarbejde mellem MBU og MSB fx med skolesocialrådgivere, sundhedsplejersker og koordinerende tovholdere/faste teams, samt yderligere hjælp til forældre fx i form at større fleksibilitet ift tabt arbejdsfortjeneste, yderligere forældreuddannelse (fx psykoeducation) rådgivere som kan give forældrene en kompetent vejledning og rådgivning ift reglerne.

- Specialpædagogisk efteruddannelse med viden om tilgang, metoder og handicapforståelse af medarbejdere.

- Løft af specialklasserne: Der skal være krav om specialiseret viden i specialklasserne og mulighed for faglig sparring blandt skolerne fx kunne der hentes inspiration fra Næstved?

- Metodefrihed og tilstrækkelige ressourcer til skoler og dagtilbud til konkrete indsatser for sårbare børn og unge, som institutionen finder relevante ift. lige netop deres målgruppe. Der skal være de rigtige specialpædagogiske kompetencer og rettidig indsatser i skolerne og i dagtilbud. Der skal ikke være forskel, således skal daginstitutionerne også have deres relative økonomiske andel (og ikke som beskrevet ift. NEST i dagtilbud have færre ressourcer hertil.)

- Opgør med decentral økonomisk incitamentsstruktur, hvor skolerne betaler for specialklasserne. Det vil styrke medarbejdernes og forældrenes mulighed for at søge hjælp, når der er behov for det.

- Bydækkende specialtilbud, som indeholder de nødvendige og tilstrækkelige og vidtgående specialtilbud både klasser, skoler og dagtilbudspladser. (§ 32 pladser/H-pladser) Specialtilbuddene skal have deres egen økonomi.

- Der skal være særskilte anlægsmidler til specialtilbud og specialpædagogiske indsatser på skolerne.

-Der må ikke skabes yderligere bureaukrati..