### Beslutninger

Forslaget blev på byrådsmødet den 24. maj 2023 henvist til Magistraten med henblik på at indgå i budgetdrøftelserne for 2024.

###

Det foreslås,

1) at Kommuneskatten sættes op med 0,1 %-point i 2024, yderlige 0,1 %-point i 2025 og yderligere 0,1%-point i 2026.

Fuldt indfaset og ved udfaset strafsanktion vil det svare til en øget skatteindtægt på 200-250 mio. kr. årligt, som kan bruges til at styrke vigtige indsatser i [adresse].

Vores forslag er at provenuet ved en skattestigning primært målrettes at skabe og fastholde faglig og økonomisk balance på socialområdet og i tilbuddene for byens børn og unge, og undgå besparelser på ældreområdet. Herudover skal provenuet sikre øgede klima- og miljøindsatser.

Baggrund

Et godt velfærdssamfund er med til at sikre tryghed og lige muligheder, hvor det ikke er pengepungens størrelse der afgør hvilken hjælp eller service man møder.

Der har de sidste 20 år flere gange været besparelser i [adresse] og mange steder løber medarbejderne alt for hurtigt, samtidig med at for mange borgere ikke oplever det velfærdssamfund de forventer at møde.

Igennem de seneste mange år har den helt klare tendens været, at partierne bag budgetforligene har måttet gennemføre besparelser og løbende effektiviseringer for at få økonomien i balance. Budgettet for 2024 ser ud til at blive endnu et forlig med besparelser og forringelser af velfærden, og klimaindsatser, hvis vi ikke vælger at sætte skatten op.

En skattestigning i [adresse] kan egentlig bedst beskrives som et forsvar mod SVM Regeringens uholdbare finanslovsforslag. Af finansministeren får vi at vide, at landets finanser er sunde som aldrig før. Men hvorfor skal kommunerne så spare? Det skal de, fordi Regeringen lægger kommunerne i en økonomisk spændetrøje og kræver besparelser. Samtidig vil regeringen give skattelettelser i samme størrelsesorden til erhvervslivet, og man har helt opgivet at beskatte super-profitterne fra energikrisen. Hvis kommunerne kunne få en ordentlig aftale med regeringen om økonomien, ville det ikke være nødvendigt at hæve skatten i [adresse].

1. Færre medarbejdere til flere indbyggere

[adresse] er vokset massivt gennem de seneste år, men budgetterne er ikke fulgt med. I 2010 var der således 78 fuldtidsansatte i [adresse] pr. 1000 borgere, mens der i 2020 var omkring 63 fuldtidsansatte pr. 1000 borgere. 2021 var det første år siden 2010 hvor tallet steg, og i Regnskabet for 2022 er tallet på ca. 65 medarbejdere. Med udsigt til besparelser i budgettet for 2024 er der udsigt til en tilbagevenden til, at medarbejderne skal løbe hurtigere og at borgerne oplever det, når de er afhængige af og har brug for velfærd og service.

2. Aarhusianerne har fået flere penge mellem hænderne

Til trods for den aktuelle inflation er aarhusianernes privatøkonomi gennemsnitligt forbedret markant.

Kort sagt har privatøkonomien det godt, mens det offentlige forbrug er stagneret, samtidigt med at indbyggertallet vokser. Hvis ikke vores by skal udvikle sig i retning af ”A-hold” for dem der kan købe private løsninger og ”B-hold” for resten og en by hvor vi ikke længere mødes på kryds og tværs af forskellene i vores samfund, er det nødvendigt at forskellen mellem privat indkomststigning og serviceniveauet i velfærden ikke fortsætter med at vokse.

På landsplan har KL set på udviklingen fra 2010-2020. I perioden er det offentlige forbrug samlet set ”vokset” med - 0,3% om året pr. borger, når der tages højde for demografi, mens det private forbrug er vokset med 1,0% om året pr. borger.

3. Aarhusianerne betaler langt mindre i skat end gennemsnittet

[adresse] har en indkomstskat på 24,52%. Det er den tredje laveste kommunale indkomstskat i [adresse]. Kun Vejle Kommune og Billund Kommune har en lavere indkomstskat end [adresse].

Den gennemsnitlige kommunale indkomstskat i [adresse] er i 2023, på 25,3 %. Dvs. 0,8 %-point højere end i [adresse]. Den gennemsnitlige kommunale indkomstskat i [adresse] er i 2023 på 25,5 %. Dvs. næsten 1 %-point mere end i [adresse].

Vores grundskyldspromille er på 24,6 promille. Den gennemsnitlige grundskyldspromille i [adresse] er i 2023 på 26,2 promille. Dvs. 1,6 promille-point højere end i [adresse]. Den gennemsnitlige grundskyldspromille i [adresse] er i 2023 på 25,8 promille. Dvs. 1,2 promille-point højere end i [adresse].

Den lavere skattebetaling i [adresse] betyder også at niveauet for serviceudgifter er lavt. I budgetterne for 2023 er serviceudgifterne pr. indbygger tredje lavest blandt samtlige danske kommuner. Kun Vejle Kommune og Frederiksberg Kommune budgetterer med lavere serviceudgifter pr. indbygger.

I en ny analyse ”Det Skæve Danmark” fra Cevea placerer [adresse] sig på en 87. plads på velfærd og på en 27. plads på velstand ud af 24 kommuner.

4. Skattestigning skal fastholde velfærden

På den baggrund mener vi, at det er helt rimeligt at bede aarhusianerne om at betale mere i skat for at sikre, at den velfærd vi leverer til børn, ældre og socialt udsatte er på et rimeligt niveau. Og aarhusianerne er enige med os.

En undersøgelse fra foråret 2018 viste, at 59 % af aarhusianerne foretrækker skattestigninger på 0,5 %-point, mens kun 13 % foretrækker besparelser.

En undersøgelse foretaget for den århusianske fagbevægelse, viser at halvdelen af de adspurgte mener, at når der mangler penge i kommunekassen, så skal de findes ved en lille skattestigning, fremfor at kommunen skærer yderligere i ældrepleje, daginstitutioner, folkeskoler, fritidstilbud, borgerservice, beskæftigelses- og handicapområdet

Med en stigning på 0,3 %-point i kommuneskat, vil [adresse] stadig ligge pænt under landsgennemsnittet og betragteligt under gennemsnittet i [adresse].

Stillet af

Benjamin Kristoffersen, Ritt Jakobsen, Merete Kristoffersen og Laus Olesen (SF’s byrådsgruppe)

Jim Lund (UFP)

Anette Sørensen (EL)