### Beslutninger

Fremsendes til Magistratsafdelingen for Børn og Unge med henblik på udarbejdelse af en indstilling, jf. byrådets vedtagelse i mødet den 22. februar 2023 om magistratsbehandling af forslaget.

Sagen bedes tilbagesendt byrådet via Magistraten.

###

Beslutningsforslag fra KF, S, SF, V og EL

Motivering

Børn og Unge i sorg

I [adresse] er der dagligt fem børn, som mister den ene af deres forældre, og næsten 35.000 børn oplever hvert år, at en forælder indlægges med en kritisk sygdom. I [adresse] er der årligt 100 børn, der mister en forælder, og 2100 børn, der oplever en forælder indlægges med alvorlig sygdom. Når man som barn eller ungt menneske oplever alvorlig sygdom eller dødsfald i den nære familie, skaber det en forandret og utryg livssituation. Disse børn og unge har behov for hjælp til at navigere i deres bekymringer og håndtere den sorg, de står med.

Desværre er den nuværende hjælp og støtte mangelfuld eller ikke eksisterende flere steder i systemet. Undersøgelser fra Bedre Psykiatri har vist, at 60 % af de berørte børn i psykiatrien, ikke har fået noget tilbud om hverken hjælp eller støtte. Kræftens Bekæmpelse har via egne undersøgelser afdækket, at sundhedspersonalet mangler uddannelse i at møde børn og unge som pårørende. Der er heller ikke nogle nationale retningslinjer eller lovgivning på området, til at beskrive procedurer for eller forventninger til personalets møde med disse børn. Der er heller ikke nogen hjælp eller vejledning til forældrene, som ofte selv kommer i tvivl om, hvordan de skal håndtere børnenes reaktioner i hverdagen. Typisk bliver håndteringen at ville beskytte børnene ved ikke at informere tilstrækkeligt om sygdommen og situationen, hvilket efterlader de berørte børn og unge alene med deres tanker og udfordringer.

Hvis børnene ikke får den rette støtte og hjælp, kan det have langvarige konsekvenser for deres trivsel. Studier har vist, at disse børn og unge vokser op med en højere grad af psykosocialt stress og med større risiko for adfærdsmæssige eller emotionelle forstyrrelser, sammenlignet med deres jævnaldrende kammerater. Denne mistrivsel kan herefter udvikle sig til livslange udfordringer. Børnene har sværere ved at stifte familie og fastholde relationer senere i livet, en større risiko for at forsøge eller begå selvmord og et større forbrug af psykofarmaka i deres voksne liv. Tal fra Kræftens Bekæmpelse viser bl.a. en 20 % højere risiko for medicinering mod depression og en 33 % højere risiko for en indlæggelse. Mange ender også ofte med at bruge uhensigtsmæssige metoder til at håndtere deres sorg, eksempelvis ved brug af alkohol, rusmidler og trøstespisning. Endeligt har en stor andel også sværere ved at komme igennem uddannelsessystemet, hvor 23-26 % færre gennemfører en erhvervsfaglig eller videregående uddannelse, sammenlignet med andre fra deres årgang.

Sorggrupper

Et tiltag, som har haft en markant og dokumenteret effekt på børnenes trivsel, er etableringen af sorggrupper. En sorggruppe er et rum, hvor børn og unge i sorg kan dele deres erfaringer med hinanden. Gruppen giver mulighed for at være sammen med jævnaldrende børn, der også har mistet eller oplever alvorlig sygdom i familien. Barnet oplever ikke at være alene eller anderledes, hvilket skaber mulighed for at opbygge nye og trygge relationer at støtte sig til. En sorggruppe har brede rammer for optagelse, da børnene skal have mulighed for at tilmelde sig, når de er klar til. Nogle børn kan have behovet når en forælder bliver syg, andre kort tid efter et dødsfald, mens flere først oplever behovet måneder eller år senere. Sorggrupper kan etableres både som kommunale tilbud, frivillige tilbud eller som et tværfagligt samarbejde.

Kræftens Bekæmpelse har gennem deres afdeling for sorg (OmSorg) etableret sorggrupper i samarbejde med 18 kommuner. Disse sorggrupper har været forankret på skolerne, hvor grupperne mødes et par timer i skoletiden hver 14. dag. Argumenterne for at bruge skolerne har bl.a. været, at børnene i forvejen bruger en stor del af dagen på skolen, de kender og er fortrolige med gruppens ledere og kan let opsøge gruppelederne uden for møderne, hvis det bliver nødvendigt. En forankring på skolerne gør det også nemt at identificere berørte børn og skabe en forpligtende dialog og samarbejde mellem lærere, gruppeledere og forældre. Resultaterne har vist, at sorggrupperne har skabt unikke fællesskaber for børnene, øget lærerne tryghed ved at hjælpe dem med ansvaret for børnenes trivsel og gjort det nemmere for børnene at tale om og håndtere deres sorg.

Det er dog ikke alle børn, der nødvendigvis får gavn af sorggrupper på skolen. Børn, der går på privatskole eller undervises hjemme, har ikke de samme fordele ved et tilbud på den lokale kommuneskole. Patrick Mortensen børn føler sig heller ikke nødvendigvis trygge nok ved at drøfte deres sorg sammen med de nærmeste klassekammerater. Tillige kan et skift i lokaler også være nødvendigt for andre, for at skabe en mental omstilling fra skoletid til behandling af deres sorg. Flere steder i landet har Folkekirken etableret sorggrupper for børn, eksempelvis iLystrup Kirke, hvor de har opbygget gode erfaringer med at drive lokale sorggrupper for børn og unge. Det Nationale Sorgcenter har endvidere gruppebaseret sorgterapi for børn og unge. Børn og unge kan visiteres til tilbuddet der har til huse i det centrale [adresse]. Der er til gengæld ingen erfaringer med kommunale tilbud uden for skolerne, ligesom der heller ikke er lavet undersøgelser på tværs af eksisterende tilbud.

Pilotprojekt i [adresse]

Børn og Unge i sorg har behov for den rette hjælp og støtte, før deres bekymringer udvikler sig til livslange udfordringer. Disse vil ikke blot påvirke børnenes trivsel og livskvalitet som voksne, de vil også betyde en større kontakt til det offentlige system og medføre økonomiske omkostninger på social-, beskæftigelses- og sundhedsområdet. Sorggrupper er en tidligt forebyggende indsats, der arbejder på tværs af faggrupper og inddrager nyttige erfaringer fra civilsamfundet. Det er forslagsstillernes forventning, at sorggrupper i [adresse] kan være med til at øge trivslen for børn og unge i sorg markant, uden øgede omkostninger for kommunen. I dag mangler der dog erfaringer, som sammenligner de forskellige tilbud af sorggrupper, herunder deres målgrupper, effekt på trivslen i voksenlivet og i særdeleshed deres samfundsøkonomiske effekt. Hvis [adresse] skal etablere et samarbejde omkring sorggrupper til børn og unge, er det vigtigt vi får alle med og ikke taber nogle børn.

Forslagsstillerne ønsker derfor at igangsætte et pilotprojekt med tre sorggrupper, hvis formål er at undersøge og evaluere tre forskellige modeller for sorggrupper:

1. Sorggrupper på kommunale skoler, med uddannede sorgvejledere

2. Sorggrupper på andre kommunale eller private matrikler, i samarbejde med eksempelvis Ulf Mathiasen, eller en anden civilsamfundsorganisation.

3. Sorggrupper i kirker eller forsamlingshuse e.l., i samarbejde med Folkekirken

Projektet skal undersøge kvalitative såvel som kvantitative parametre for sorggruppernes effekt og rækkevidde, herunder:

? Hvilke børn deltager i sorggrupperne og hvor kommer disse børn fra geografisk?

? Er der nogle sorggrupper, som ikke appellerer til børn af bestemte grupperinger (alder, etnicitet, seksualitet, skoletilbud), og hvorfor?

? Hvad synes børnene og deres forældre/værger om sorggruppen?

? Er der en langvarig effekt at spore på trivslen, på uddannelsesniveau eller på andre udfordringer, der typisk opleves med børn eller unge, som har oplevet sorg?

? Er der børn eller unge, som ikke passer ind i nogle af de tre modeller, og hvorfor ikke?

Ved model 1 etableres der en kommunal indsats, som det kendes fra andre kommuner med sorggrupper på skoler. Sorgruppevejlederen uddannes af f.eks. Kræftens Bekæmpelse, der har stor erfaring inden for området. Kommunen vil derfor stå for etablering af uddannelsesforløb, uddannelse af medarbejder, materialer, drift og løn til tre sorggruppeledere.

Ved model 2 etableres der en ny type samarbejde med en civilsamfundsorganisation, som f.eks. Ulf Mathiasen, hvor sorggruppen placeres uden for skolerne. I modsætning til model 1, hvor sorggruppelederne vælges ud fra skolens egne medarbejdere, vil organisationen stå for at udvælge en placering og ansætte medarbejdere til drift af gruppen.

Ved model 3 er der allerede opbygget gode erfaringer i Folkekirken, hvor flere kirker har sorggrupper, som tages direkte med i projektet, og en løbende dialog vil foregå mellem kommunen og kirken. Den endelige evaluering af de tre modeller udføres af [adresse], i samarbejde med de inddragne aktører, ved afslutningen af pilotprojektet.

Da der er tale om et større tværfagligt projekt uden tidligere erfaringer, er det ikke muligt at forudsige den økonomiske effekt. Forslagsstillerne ønsker dog ikke at gå på kompromis med projektets kvalitet og den ønskede effekt på børn og unges trivsel. Det foreslås derfor, at det samlede pilotprojektet finansieres ved at ansøge Den Sociale Investeringsfond om midlerne.

Forslag Det foreslås, at:

1) Byrådet igangsætter arbejdet med et pilotprojekt, hvor der afprøves tre modeller for sorggrupper, målrettet børn og unge i sorg ved sygdom eller dødsfald i nær familie

2) Magistratsafdelingen for Børn Og Unge bedes om at oprette aftale med civilsamfundsorganisationer og Folkekirken, for at etablere sorggrupper i de 3 modeller.

3) Byrådet beder Magistratsafdelingen for Børn og Unge om at udarbejde en ansøgning til den Sociale Investeringsfond, som skitserer projektets opbygning, tidsplan og rammer til den endelige evaluering. Ansøgningen skal forelægges byrådet i en indstilling til godkendelse, senest medio 2023.

På vegne af byrådsgrupperne:

Socialdemokratiet, Oda Brandt og Carina Christoffersen

Det Konservative Folkeparti, Lena Nørgaard (ordfører på vegne af forslagsstillerne)

Socialistisk Folkeparti, Karsten Clausen

Venstre, Grethe Mikkelsen

Enhedslisten- de rød grønne, Margrethe Paulsen