Fokus og omfang for Klimaplan 2027-2050
Tidl. politisk behandling
Forventet sagsgang
Tidl. politisk behandling
Forventet sagsgang
TM-U, ØK, BY
Lovgrundlag
SAGENS INDHOLD
Byrådet skal i denne sag tage stilling til fokus og omfang for Klimaplan 2027-2050,
herunder hvilke forbrugskategorier klimaplanen skal fokusere særligt på.
SAGENS INDHOLD
Byrådet skal i denne sag tage stilling til fokus og omfang for Klimaplan 2027-2050,
herunder hvilke forbrugskategorier klimaplanen skal fokusere særligt på.
SAGENS INDHOLD
Byrådet skal i denne sag tage stilling til fokus og omfang for Klimaplan 2027-2050,
herunder hvilke forbrugskategorier klimaplanen skal fokusere særligt på.
[adresse] nuværende klimaplan blev vedtaget i 2022 (Klimaplan 2022-2050)
og løber frem til og med 2026. Klimaplanen blev udarbejdet som en del af DK2020-
projektet, hvor de to eksterne aktører Concito og bynetværket C40 certificerede, at
klimaplanen levede op til forpligtelserne i Paris-aftalen. Favrskov Kommunes Klimaplan
2050 skal recertificeres i løbet af 2026, hvilket indebærer udarbejdelse af en ny
klimaplan med dertilhørende indsatskatalog gældende fra januar 2027.
[adresse] nuværende klimaplan blev vedtaget i 2022 (Klimaplan 2022-2050)
og løber frem til og med 2026. Klimaplanen blev udarbejdet som en del af DK2020-
projektet, hvor de to eksterne aktører Concito og bynetværket C40 certificerede, at
klimaplanen levede op til forpligtelserne i Paris-aftalen. Favrskov Kommunes Klimaplan
2050 skal recertificeres i løbet af 2026, hvilket indebærer udarbejdelse af en ny
klimaplan med dertilhørende indsatskatalog gældende fra januar 2027.
[adresse] n uvæ rende Adam Lund b lev vedt age t i 2022 (Kl imap lan 2022-2050)
 
og løber frem til og med 2026. Klimaplanen blev udarbejdet som en del af DK2020-
projektet, hvor de to eksterne aktører Concito og bynetværket C40 certificerede, at
klimaplanen levede op til forpligtelserne i Paris-aftalen. Favrskov Kommunes Klimaplan
2050 skal recertificeres i løbet af 2026, hvilket indebærer udarbejdelse af en ny
klimaplan med dertilhørende indsatskatalog gældende fra januar 2027.
[adresse] nuværende klimaplan blev vedtaget i 2022 (Klimaplan 2022-2050)
og løber frem til og med 2026. Klimaplanen blev udarbejdet som en del af DK2020-
projektet, hvor de to eksterne aktører Concito og bynetværket C40 certificerede, at
klimaplanen levede op til forpligtelserne i Paris-aftalen. Favrskov Kommunes Klimaplan
2050 skal recertificeres i løbet af 2026, hvilket indebærer udarbejdelse af en ny
klimaplan med dertilhørende indsatskatalog gældende fra januar 2027.
Favrs kov K ommunes nuværen de  klima pla n blev  vedtage t i 2022 ( Klimaplan 202 2-2 050 )
og løber frem til og med 2026. Klimaplanen blev udarbejdet som en del af DK2020-
projektet, hvor de to eksterne aktører Concito og bynetværket C40 certificerede, at
klimaplanen levede op til forpligtelserne i Paris-aftalen. Favrskov Kommunes Klimaplan
2050 skal recertificeres i løbet af 2026, hvilket indebærer udarbejdelse af en ny
klimaplan med dertilhørende indsatskatalog gældende fra januar 2027.
[adresse] nuværende klimaplan blev vedtaget i 2022 (Klimaplan 2022-2050)
og løber frem til og med 2026. Klimaplanen blev udarbejdet som en del af DK2020-
projektet, hvor de to eksterne aktører Concito og bynetværket C40 certificerede, at
klimaplanen levede op til forpligtelserne i Paris-aftalen. Favrskov Kommunes Klimaplan
2050 skal recertificeres i løbet af 2026, hvilket indebærer udarbejdelse af en ny
klimaplan med dertilhørende indsatskatalog gældende fra januar 2027.
Concito og C40 har siden Klimaplan 2022-2050 skærpet deres krav til, hvad der skal til
for at leve op til Paris-aftalen. Dette medfører en række nye krav, som Favrskov
Kommunes Klimaplan 2027-2050 skal leve op til. Karla Jakobsen vidtrækkende er kravet om, at
kommuner skal vælge to forbrugskategorier (hvor CO2-udledningen sker i scope 3),
som kommunen vil arbejde intensivt med. Indsatser på forbrugsområdet skal både
omhandle borgernes og kommunens forbrug.
Jasmin Friis ito  og C 40 har siden Klimaplan  2022- 2050 skær pet  deres  kra v til,  hva d der skal til
for at leve op til Paris-aftalen. Dette medfører en række nye krav, som Favrskov
Kommunes Klimaplan 2027-2050 skal leve op til. Karla Jakobsen vidtrækkende er kravet om, at
kommuner skal vælge to forbrugskategorier (hvor CO2-udledningen sker i scope 3),
som kommunen vil arbejde intensivt med. Indsatser på forbrugsområdet skal både
omhandle borgernes og kommunens forbrug.
Concito og C40 har siden Klimaplan 2022-2050 skærpet deres krav til, hvad der skal til
for at leve op til Paris-aftalen. Dette medfører en række nye krav, som Favrskov
Kommunes Klimaplan 2027-2050 skal leve op til. Karla Jakobsen vidtrækkende er kravet om, at
kommuner skal vælge to forbrugskategorier (hvor CO2-udledningen sker i scope 3),
som kommunen vil arbejde intensivt med. Indsatser på forbrugsområdet skal både
omhandle borgernes og kommunens forbrug.
Concito og C40 har siden Klimaplan 2022-2050 skærpet deres krav til, hvad der skal til
for at leve op til Paris-aftalen. Dette medfører en række nye krav, som Favrskov
Kommunes Klimaplan 2027-2050 skal leve op til. Karla Jakobsen vidtrækkende er kravet om, at
kommuner skal vælge to forbrugskategorier (hvor CO2-udledningen sker i scope 3),
som kommunen vil arbejde intensivt med. Indsatser på forbrugsområdet skal både
omhandle borgernes og kommunens forbrug.
Jasmin Friis ito og C4 0 ha r siden Klimaplan 2022- 2050 skærp et deres krav til, hvad der skal til
for at leve op til Paris-aftalen. Dette medfører en række nye krav, som Favrskov
Kommunes Klimaplan 2027-2050 skal leve op til. Karla Jakobsen vidtrækkende er kravet om, at
kommuner skal vælge to forbrugskategorier (hvor CO2-udledningen sker i scope 3),
som kommunen vil arbejde intensivt med. Indsatser på forbrugsområdet skal både
omhandle borgernes og kommunens forbrug.
Concito og C40 har siden Klimaplan 2022-2050 skærpet deres krav til, hvad der skal til
for at leve op til Paris-aftalen. Dette medfører en række nye krav, som Favrskov
Kommunes Klimaplan 2027-2050 skal leve op til. Karla Jakobsen vidtrækkende er kravet om, at
kommuner skal vælge to forbrugskategorier (hvor CO2-udledningen sker i scope 3),
som kommunen vil arbejde intensivt med. Indsatser på forbrugsområdet skal både
omhandle borgernes og kommunens forbrug.
Som en del af recertificeringen skal [adresse] i efteråret levere en beskrivelse
af fokus og omfang for Klimaplan 2027-2050 til Concito. På denne baggrund giver
Concito en tilkendegivelse af, om [adresse] umiddelbart lever op til kriterierne
for recertificering. Til efterår 2026 forventes den nye klimaplan at blive fremlagt Byrådet
og certificeret af Concito og C40.
Som  en de l a f recer tifi ceringen s kal Favrsk ov K ommune i Yrsa Hermansen  levere e n beskrivelse
af fokus og omfang for Klimaplan 2027-2050 til Concito. På denne baggrund giver
Concito en tilkendegivelse af, om [adresse] umiddelbart lever op til kriterierne
for recertificering. Til efterår 2026 forventes den nye klimaplan at blive fremlagt Byrådet
og certificeret af Concito og C40.
Som en del af recertificeringen skal [adresse] i efteråret levere en beskrivelse
af fokus og omfang for Klimaplan 2027-2050 til Concito. På denne baggrund giver
Concito en tilkendegivelse af, om [adresse] umiddelbart lever op til kriterierne
for recertificering. Til efterår 2026 forventes den nye klimaplan at blive fremlagt Byrådet
og certificeret af Concito og C40.
Som en del af recertificeringen skal [adresse] i efteråret levere en beskrivelse
af fokus og omfang for Klimaplan 2027-2050 til Concito. På denne baggrund giver
Concito en tilkendegivelse af, om [adresse] umiddelbart lever op til kriterierne
for recertificering. Til efterår 2026 forventes den nye klimaplan at blive fremlagt Byrådet
og certificeret af Concito og C40.
Som en del af recertificeringen skal [adresse] i efteråret levere en beskrivelse
af fokus og omfang for Klimaplan 2027-2050 til Concito. På denne baggrund giver
Concito en tilkendegivelse af, om [adresse] umiddelbart lever op til kriterierne
for recertificering. Til efterår 2026 forventes den nye klimaplan at blive fremlagt Byrådet
og certificeret af Concito og C40.
Den samlede Klimaplan 2027-2050 består af to planer: En plan vedr. klimaforebyggelse
(CO2-reduktion)
Den samlede Klimaplan 2027-2050 består af to planer: En plan vedr. klimaforebyggelse
(CO2-reduktion)
og
en
vedr.
klimatilpasning.
Denne
sag
omhandler
kun
klimaforebyggelse. Klimatilpasning vil blive behandlet særskilt.
VURDERING
Teknik og Miljø vurderer, at Klimaplan 2027-2050 i høj grad skal bygge videre på den
nuværende klimaplan. Der er dog en række nye krav til Klimaplan 2027-2050, som både
kræver tilpasning og en udvidelse af fokus og omfang.
VURDERING
Teknik og Miljø vurderer, at Klimaplan 2027-2050 i høj grad skal bygge videre på den
nuværende klimaplan. Der er dog en række nye krav til Klimaplan 2027-2050, som både
kræver tilpasning og en udvidelse af fokus og omfang.
VURDERING
Teknik og Miljø vurderer, at Klimaplan 2027-2050 i høj grad skal bygge videre på den
nuværende klimaplan. Der er dog en række nye krav til Klimaplan 2027-2050, som både
kræver tilpasning og en udvidelse af fokus og omfang.
VURDERING
Teknik og Miljø vurderer, at Klimaplan 2027-2050 i høj grad skal bygge videre på den
nuværende klimaplan. Der er dog en række nye krav til Klimaplan 2027-2050, som både
kræver tilpasning og en udvidelse af fokus og omfang.
Concito og C40 certificerer klimaplaner på baggrund af seks komponenter, der består
af i alt 16 kriterier, som kommunernes klimaplaner skal leve op til. Dette er et nyt
framework kaldet CCTF, som har til formål at simplificere og lette processen for
kommunerne. De seks komponenter og 16 kriterier er beskrevet i bilag 1.
Con ci to o g C 40 certific erer  klimaplaner  på baggrund  af s eks k omp onent er, de r b est år
af i alt 16 kriterier, som kommunernes klimaplaner skal leve op til. Dette er et nyt
framework kaldet CCTF, som har til formål at simplificere og lette processen for
kommunerne. De seks komponenter og 16 kriterier er beskrevet i bilag 1.
Concito og  C40 ce rtific erer  Tejs Kjær aner på  Karlo Overgaard af sek s k ompone nter, der består
af i alt 16 kriterier, som kommunernes klimaplaner skal leve op til. Dette er et nyt
framework kaldet CCTF, som har til formål at simplificere og lette processen for
kommunerne. De seks komponenter og 16 kriterier er beskrevet i bilag 1.
Concito og C40 certificerer klimaplaner på baggrund af seks komponenter, der består
af i alt 16 kriterier, som kommunernes klimaplaner skal leve op til. Dette er et nyt
framework kaldet CCTF, som har til formål at simplificere og lette processen for
kommunerne. De seks komponenter og 16 kriterier er beskrevet i bilag 1.
Skærpede krav til Klimaplan 2027-2050
[adresse]: 2024-06787
Dok-ID: [telefonnummer]
Sagsbehandler: NJES
[adresse]: 2024-06787
Dok-ID: [telefonnummer]
Sagsbehandler: NJES
[adresse]: 2024-06787
Dok-ID: [telefonnummer]
Sagsbehandler: NJES
1/5
De 16 kriterier er i nogen grad sammenlignelige med de 30 kriterier, der blev stillet til
Klimaplan 2022 (kaldet CAPF). Concito og C40 har dog siden 2022 skærpet deres krav
til, hvornår en kommune lever op til forpligtelserne i Parisaftalen. Med de 16 kriterier er
der højere krav til:
De 16 kriterier er i nogen grad sammenlignelige med de 30 kriterier, der blev stillet til
Klimaplan 2022 (kaldet CAPF). Concito og C40 har dog siden 2022 skærpet deres krav
til, hvornår en kommune lever op til forpligtelserne i Parisaftalen. Med de 16 kriterier er
der højere krav til:
De 16 kriterier er i nogen grad sammenlignelige med de 30 kriterier, der blev stillet til
Klimaplan 2022 (kaldet CAPF). Concito og C40 har dog siden 2022 skærpet deres krav
til, hvornår en kommune lever op til forpligtelserne i Parisaftalen. Med de 16 kriterier er
der højere krav til:
De 16 kriterier er i nogen grad sammenlignelige med de 30 kriterier, der blev stillet til
Klimaplan 2022 (kaldet CAPF). Concito og C40 har dog siden 2022 skærpet deres krav
til, hvornår en kommune lever op til forpligtelserne i Parisaftalen. Med de 16 kriterier er
der højere krav til:
1.
	Ny systematik i forhold til brug af alle tilgængelige beføjelser og virkemidler for
indflydelse
1.	Ny systematik i forhold til brug af alle tilgængelige beføjelser og virkemidler for
indflydelse
2.
	"Mainstreaming" (integrering af klimahensyn i beslutningsprocesser)
3.
	Skærpet fokus på rimelig og retfærdig fordeling af byrder og goder
4.
	Skærpet kriterie for at arbejde med udledninger fra forbrug
5.
	Øget fokus på klimatilpasning og ligeværdig behandling med klimaforebyggelse
6.
	Større fokus på læring.
Ovenstående seks krav relaterer sig til én eller flere af de 16 kriterier. Bilag 1 gennemgår
de seks krav og beskriver, hvad kravene indebærer, og hvad det betyder for omfang og
fokus i Favrskov Kommunes Klimaplan 2027-2050.
Ovenstående seks krav relaterer sig til én eller flere af de 16 kriterier. Bilag 1 gennemgår
de seks krav og beskriver, hvad kravene indebærer, og hvad det betyder for omfang og
fokus i Favrskov Kommunes Klimaplan 2027-2050.
Ovenstående seks krav relaterer sig til én eller flere af de 16 kriterier. Bilag 1 gennemgår
de seks krav og beskriver, hvad kravene indebærer, og hvad det betyder for omfang og
fokus i Favrskov Kommunes Klimaplan 2027-2050.
Skærpet krav til at arbejde med udledninger fra forbrug
Ovenstående krav nummer fire vil især medføre en udvidelse af kommunens fokus i
klimaarbejdet. Udledninger fra forbrug er de såkaldte scope 3 udledninger, hvor CO2-
udledningen opgøres fra fødsel til grav. I scope 3 medregnes alle CO2-udledninger fra
produktion, transport og brug af produktet. For eksempel, hvis en borger i kommunen
køber en elbil, medregnes CO2-udledningen fra bilens produktion i udlandet, fragten til
kommunen og elforbruget til kørsel i og uden for kommunen.
Skærpet krav til at arbejde med udledninger fra forbrug
Ovenstående krav nummer fire vil især medføre en udvidelse af kommunens fokus i
klimaarbejdet. Udledninger fra forbrug er de såkaldte scope 3 udledninger, hvor CO2-
udledningen opgøres fra fødsel til grav. I scope 3 medregnes alle CO2-udledninger fra
produktion, transport og brug af produktet. For eksempel, hvis en borger i kommunen
køber en elbil, medregnes CO2-udledningen fra bilens produktion i udlandet, fragten til
kommunen og elforbruget til kørsel i og uden for kommunen.
Skærpet krav til at arbejde med udledninger fra forbrug
Ovenstående krav nummer fire vil især medføre en udvidelse af kommunens fokus i
klimaarbejdet. Udledninger fra forbrug er de såkaldte scope 3 udledninger, hvor CO2-
udledningen opgøres fra fødsel til grav. I scope 3 medregnes alle CO2-udledninger fra
produktion, transport og brug af produktet. For eksempel, hvis en borger i kommunen
køber en elbil, medregnes CO2-udledningen fra bilens produktion i udlandet, fragten til
kommunen og elforbruget til kørsel i og uden for kommunen.
Skærpet krav til at arbejde med udledninger fra forbrug
Ovenstående krav nummer fire vil især medføre en udvidelse af kommunens fokus i
klimaarbejdet. Udledninger fra forbrug er de såkaldte scope 3 udledninger, hvor CO2-
udledningen opgøres fra fødsel til grav. I scope 3 medregnes alle CO2-udledninger fra
produktion, transport og brug af produktet. For eksempel, hvis en borger i kommunen
køber en elbil, medregnes CO2-udledningen fra bilens produktion i udlandet, fragten til
kommunen og elforbruget til kørsel i og uden for kommunen.
Skærpet krav til at arbejde med udledninger fra forbrug
Ovenstående krav nummer fire vil især medføre en udvidelse af kommunens fokus i
klimaarbejdet. Udledninger fra forbrug er de såkaldte scope 3 udledninger, hvor CO2-
udledningen opgøres fra fødsel til grav. I scope 3 medregnes alle CO2-udledninger fra
produktion, transport og brug af produktet. For eksempel, hvis en borger i kommunen
køber en elbil, medregnes CO2-udledningen fra bilens produktion i udlandet, fragten til
kommunen og elforbruget til kørsel i og uden for kommunen.
Skærpet krav til at arbejde med udledninger fra forbrug
Ovenstående krav nummer fire vil især medføre en udvidelse af kommunens fokus i
klimaarbejdet. Udledninger fra forbrug er de såkaldte scope 3 udledninger, hvor CO2-
udledningen opgøres fra fødsel til grav. I scope 3 medregnes alle CO2-udledninger fra
produktion, transport og brug af produktet. For eksempel, hvis en borger i kommunen
køber en elbil, medregnes CO2-udledningen fra bilens produktion i udlandet, fragten til
kommunen og elforbruget til kørsel i og uden for kommunen.
Skærpet krav til at arbejde med udledninger fra forbrug
Ovenstående krav nummer fire vil især medføre en udvidelse af kommunens fokus i
klimaarbejdet. Udledninger fra forbrug er de såkaldte scope 3 udledninger, hvor CO2-
udledningen opgøres fra fødsel til grav. I scope 3 medregnes alle CO2-udledninger fra
produktion, transport og brug af produktet. For eksempel, hvis en borger i kommunen
køber en elbil, medregnes CO2-udledningen fra bilens produktion i udlandet, fragten til
kommunen og elforbruget til kørsel i og uden for kommunen.
Skærpet krav til at arbejde med udledninger fra forbrug
Ovenstående krav nummer fire vil især medføre en udvidelse af kommunens fokus i
klimaarbejdet. Udledninger fra forbrug er de såkaldte scope 3 udledninger, hvor CO2-
udledningen opgøres fra fødsel til grav. I scope 3 medregnes alle CO2-udledninger fra
produktion, transport og brug af produktet. For eksempel, hvis en borger i kommunen
køber en elbil, medregnes CO2-udledningen fra bilens produktion i udlandet, fragten til
kommunen og elforbruget til kørsel i og uden for kommunen.
Skærpet krav til at arbejde med udledninger fra forbrug
Ovenstående krav nummer fire vil især medføre en udvidelse af kommunens fokus i
klimaarbejdet. Udledninger fra forbrug er de såkaldte scope 3 udledninger, hvor CO2-
udledningen opgøres fra fødsel til grav. I scope 3 medregnes alle CO2-udledninger fra
produktion, transport og brug af produktet. For eksempel, hvis en borger i kommunen
køber en elbil, medregnes CO2-udledningen fra bilens produktion i udlandet, fragten til
kommunen og elforbruget til kørsel i og uden for kommunen.
Skærpet krav til at arbejde med udledninger fra forbrug
Ovenstående krav nummer fire vil især medføre en udvidelse af kommunens fokus i
klimaarbejdet. Udledninger fra forbrug er de såkaldte scope 3 udledninger, hvor CO2-
udledningen opgøres fra fødsel til grav. I scope 3 medregnes alle CO2-udledninger fra
produktion, transport og brug af produktet. For eksempel, hvis en borger i kommunen
køber en elbil, medregnes CO2-udledningen fra bilens produktion i udlandet, fragten til
kommunen og elforbruget til kørsel i og uden for kommunen.
Skærpet krav til at arbejde med udledninger fra forbrug
Ovenstående krav nummer fire vil især medføre en udvidelse af kommunens fokus i
klimaarbejdet. Udledninger fra forbrug er de såkaldte scope 3 udledninger, hvor CO2-
udledningen opgøres fra fødsel til grav. I scope 3 medregnes alle CO2-udledninger fra
produktion, transport og brug af produktet. For eksempel, hvis en borger i kommunen
køber en elbil, medregnes CO2-udledningen fra bilens produktion i udlandet, fragten til
kommunen og elforbruget til kørsel i og uden for kommunen.
Skærpet krav til at arbejde med udledninger fra forbrug
Ovenstående krav nummer fire vil især medføre en udvidelse af kommunens fokus i
klimaarbejdet. Udledninger fra forbrug er de såkaldte scope 3 udledninger, hvor CO2-
udledningen opgøres fra fødsel til grav. I scope 3 medregnes alle CO2-udledninger fra
produktion, transport og brug af produktet. For eksempel, hvis en borger i kommunen
køber en elbil, medregnes CO2-udledningen fra bilens produktion i udlandet, fragten til
kommunen og elforbruget til kørsel i og uden for kommunen.
Skærpet krav til at arbejde med udledninger fra forbrug
Ovenstående krav nummer fire vil især medføre en udvidelse af kommunens fokus i
klimaarbejdet. Udledninger fra forbrug er de såkaldte scope 3 udledninger, hvor CO2-
udledningen opgøres fra fødsel til grav. I scope 3 medregnes alle CO2-udledninger fra
produktion, transport og brug af produktet. For eksempel, hvis en borger i kommunen
køber en elbil, medregnes CO2-udledningen fra bilens produktion i udlandet, fragten til
kommunen og elforbruget til kørsel i og uden for kommunen.
[adresse] klimaregnskab medregner kun scope 1 og 2, hvorfor arbejdet med
udledninger fra forbrug ikke nødvendigvis vil have en effekt på realiseringen af målet på
70 pct. CO2-reduktion i 2030 og klimaneutralitet i 2050.
[adresse] klimaregnskab medregner kun scope 1 og 2, hvorfor arbejdet med
udledninger fra forbrug ikke nødvendigvis vil have en effekt på realiseringen af målet på
70 pct. CO2-reduktion i 2030 og klimaneutralitet i 2050.
[adresse] klimaregnskab medregner kun scope 1 og 2, hvorfor arbejdet med
udledninger fra forbrug ikke nødvendigvis vil have en effekt på realiseringen af målet på
70 pct. CO2-reduktion i 2030 og klimaneutralitet i 2050.
[adresse] klimaregnskab medregner kun scope 1 og 2, hvorfor arbejdet med
udledninger fra forbrug ikke nødvendigvis vil have en effekt på realiseringen af målet på
70 pct. CO2-reduktion i 2030 og klimaneutralitet i 2050.
[adresse] klimaregnskab medregner kun scope 1 og 2, hvorfor arbejdet med
udledninger fra forbrug ikke nødvendigvis vil have en effekt på realiseringen af målet på
70 pct. CO2-reduktion i 2030 og klimaneutralitet i 2050.
[adresse] arbejder på nuværende tidspunkt med at mindske scope 3 forbrug
hos både borgere, virksomheder og kommunen på flere områder. Det nye krav
medfører dog, at Favrskov Kommune skal arbejde mere intensivt og med flere og større
scope 3 indsatser, og at kommunen dertil skal fokusere særligt på to udvalgte
forbrugsområder. Bilag 2 giver en oversigt over de forbrugsområder, det er muligt at
fokusere på. Teknik og Miljø vurderer, at det vil være hensigtsmæssigt at udvælge
nedenstående to forbrugskategorier jf. bilag 2:
Nils Kjeldsen skov Kommune a rbejder på nu vær ende tids pun kt med  at minds ke s cope  3 forbrug
hos både borgere, virksomheder og kommunen på flere områder. Det nye krav
medfører dog, at Favrskov Kommune skal arbejde mere intensivt og med flere og større
scope 3 indsatser, og at kommunen dertil skal fokusere særligt på to udvalgte
forbrugsområder. Bilag 2 giver en oversigt over de forbrugsområder, det er muligt at
fokusere på. Teknik og Miljø vurderer, at det vil være hensigtsmæssigt at udvælge
nedenstående to forbrugskategorier jf. bilag 2:
[adresse] arbejder på nuværende tidspunkt med at mindske scope 3 forbrug
hos både borgere, virksomheder og kommunen på flere områder. Det nye krav
medfører dog, at Favrskov Kommune skal arbejde mere intensivt og med flere og større
scope 3 indsatser, og at kommunen dertil skal fokusere særligt på to udvalgte
forbrugsområder. Bilag 2 giver en oversigt over de forbrugsområder, det er muligt at
fokusere på. Teknik og Miljø vurderer, at det vil være hensigtsmæssigt at udvælge
nedenstående to forbrugskategorier jf. bilag 2:
Favrsk ov  Kommune ar bej der  på nuvær ende ti dspun kt med at  mindske  sc ope  3 forbrug
hos både borgere, virksomheder og kommunen på flere områder. Det nye krav
medfører dog, at Favrskov Kommune skal arbejde mere intensivt og med flere og større
scope 3 indsatser, og at kommunen dertil skal fokusere særligt på to udvalgte
forbrugsområder. Bilag 2 giver en oversigt over de forbrugsområder, det er muligt at
fokusere på. Teknik og Miljø vurderer, at det vil være hensigtsmæssigt at udvælge
nedenstående to forbrugskategorier jf. bilag 2:
[adresse] arbejder på nuværende tidspunkt med at mindske scope 3 forbrug
hos både borgere, virksomheder og kommunen på flere områder. Det nye krav
medfører dog, at Favrskov Kommune skal arbejde mere intensivt og med flere og større
scope 3 indsatser, og at kommunen dertil skal fokusere særligt på to udvalgte
forbrugsområder. Bilag 2 giver en oversigt over de forbrugsområder, det er muligt at
fokusere på. Teknik og Miljø vurderer, at det vil være hensigtsmæssigt at udvælge
nedenstående to forbrugskategorier jf. bilag 2:
Favrskov Komm une arb ejd er på nuværende tid spun kt m ed at  mindske scope 3  fo rbrug
hos både borgere, virksomheder og kommunen på flere områder. Det nye krav
medfører dog, at Favrskov Kommune skal arbejde mere intensivt og med flere og større
scope 3 indsatser, og at kommunen dertil skal fokusere særligt på to udvalgte
forbrugsområder. Bilag 2 giver en oversigt over de forbrugsområder, det er muligt at
fokusere på. Teknik og Miljø vurderer, at det vil være hensigtsmæssigt at udvælge
nedenstående to forbrugskategorier jf. bilag 2:
[adresse] arbejder på nuværende tidspunkt med at mindske scope 3 forbrug
hos både borgere, virksomheder og kommunen på flere områder. Det nye krav
medfører dog, at Favrskov Kommune skal arbejde mere intensivt og med flere og større
scope 3 indsatser, og at kommunen dertil skal fokusere særligt på to udvalgte
forbrugsområder. Bilag 2 giver en oversigt over de forbrugsområder, det er muligt at
fokusere på. Teknik og Miljø vurderer, at det vil være hensigtsmæssigt at udvælge
nedenstående to forbrugskategorier jf. bilag 2:
"Transport"
CO2-udledning fra transportområdet er det eneste område, der ikke er faldet siden 1990.
Selvom udviklingen i elbiler mindsker CO2-udledningen i [adresse], medfører
produktionen af elbiler - og især batteridele - stadig en høj CO2-udledning, blot uden
for
"Transport"
CO2-udledning fra transportområdet er det eneste område, der ikke er faldet siden 1990.
Selvom udviklingen i elbiler mindsker CO2-udledningen i [adresse], medfører
produktionen af elbiler - og især batteridele - stadig en høj CO2-udledning, blot uden
for
"Transport"
CO2-udledning fra transportområdet er det eneste område, der ikke er faldet siden 1990.
Selvom udviklingen i elbiler mindsker CO2-udledningen i [adresse], medfører
produktionen af elbiler - og især batteridele - stadig en høj CO2-udledning, blot uden
for
"Transport"
CO2-udledning fra transportområdet er det eneste område, der ikke er faldet siden 1990.
Selvom udviklingen i elbiler mindsker CO2-udledningen i [adresse], medfører
produktionen af elbiler - og især batteridele - stadig en høj CO2-udledning, blot uden
for
"Transport"
CO2-udledning fra transportområdet er det eneste område, der ikke er faldet siden 1990.
Selvom udviklingen i elbiler mindsker CO2-udledningen i [adresse], medfører
produktionen af elbiler - og især batteridele - stadig en høj CO2-udledning, blot uden
for
"Transport"
CO2-udledning fra transportområdet er det eneste område, der ikke er faldet siden 1990.
Selvom udviklingen i elbiler mindsker CO2-udledningen i [adresse], medfører
produktionen af elbiler - og især batteridele - stadig en høj CO2-udledning, blot uden
for
"Transport"
CO2-udledning fra transportområdet er det eneste område, der ikke er faldet siden 1990.
Selvom udviklingen i elbiler mindsker CO2-udledningen i [adresse], medfører
produktionen af elbiler - og især batteridele - stadig en høj CO2-udledning, blot uden
for
"Transport"
CO2-udledning fra transportområdet er det eneste område, der ikke er faldet siden 1990.
Selvom udviklingen i elbiler mindsker CO2-udledningen i [adresse], medfører
produktionen af elbiler - og især batteridele - stadig en høj CO2-udledning, blot uden
for
"Transport"
CO2-udledning fra transportområdet er det eneste område, der ikke er faldet siden 1990.
Selvom udviklingen i elbiler mindsker CO2-udledningen i [adresse], medfører
produktionen af elbiler - og især batteridele - stadig en høj CO2-udledning, blot uden
for
"Transport"
CO2-udledning fra transportområdet er det eneste område, der ikke er faldet siden 1990.
Selvom udviklingen i elbiler mindsker CO2-udledningen i [adresse], medfører
produktionen af elbiler - og især batteridele - stadig en høj CO2-udledning, blot uden
for
"Transport"
CO2-udledning fra transportområdet er det eneste område, der ikke er faldet siden 1990.
Selvom udviklingen i elbiler mindsker CO2-udledningen i [adresse], medfører
produktionen af elbiler - og især batteridele - stadig en høj CO2-udledning, blot uden
for
 kommunegrænsen.
 "Transport"
 som
 forbrugsområde
 kræver
 derfor
 først
 og
fremmest et fokus på at mindske antallet af biler og kørte kilometer.
Indsatser på transportområder kan have til formål at styrke kollektiv transport og
cyklisme i [adresse], så borgere har et reelt alternativ til bilen. Indsatser kan
også have til formål at mindske behovet for bil nummer to i hver husstand.
Indsatser på transportområder kan have til formål at styrke kollektiv transport og
cyklisme i [adresse], så borgere har et reelt alternativ til bilen. Indsatser kan
også have til formål at mindske behovet for bil nummer to i hver husstand.
Indsatser på transportområder kan have til formål at styrke kollektiv transport og
cyklisme i [adresse], så borgere har et reelt alternativ til bilen. Indsatser kan
også have til formål at mindske behovet for bil nummer to i hver husstand.
2/5
Et resultat af en vellykket indsats vil kunne måles på øget cyklisme, et lavere antal biler
eller færre kørte kilometer i kommunen. Indsatser inden for "Transport" fordrer et
samarbejde med transportsektoren.
Et res ultat af en vellykket in dsats vil kunne måle s på ø get cyklisme, et  lavere antal biler
eller færre kørte kilometer i kommunen. Indsatser inden for "Transport" fordrer et
samarbejde med transportsektoren.
Et resultat af en vellykket indsats vil kunne måles på øget cyklisme, et lavere antal biler
eller færre kørte kilometer i kommunen. Indsatser inden for "Transport" fordrer et
samarbejde med transportsektoren.
"Byggeri og bolig"
Byggesektoren
"Byggeri og bolig"
Byggesektoren
 er
 et
 område,
 der
 er
 forbundet
 med
 høje
 CO2-udledninger
CO2-udledninger
CO2-udledninger
 fra
byggematerialer. [adresse] er en vækstkommune, hvilket medfører mere
fra
byggemateria ler. Nils Kjeldsen skov Kom mun e e r en vækstkomm une, hvi lket medf ører mere
nybyg samt behov for flere institutioner og dermed kommunalt byggeri.
"Byggeri og bolig" som forbrugskategori fokuserer på at mindske behovet for at bygge
nyt, mindske størrelsen på bygninger/boliger og anvende klimavenlige materialer.
Indsatser inden for "Byggeri og bolig" fordrer et samarbejde med byggesektoren.
"Bygg eri og b olig" som f orb rugskategori fokus ere r på at mindske behov et for at bygge
nyt, mindske størrelsen på bygninger/boliger og anvende klimavenlige materialer.
Indsatser inden for "Byggeri og bolig" fordrer et samarbejde med byggesektoren.
"Byggeri og bolig" som forbrugskategori fokuserer på at mindske behovet for at bygge
nyt, mindske størrelsen på bygninger/boliger og anvende klimavenlige materialer.
Indsatser inden for "Byggeri og bolig" fordrer et samarbejde med byggesektoren.
ØKONOMI
Fokus og omfang for Klimaplan 2027-2050 har ingen direkte økonomiske konsekvenser
for Favrskov Kommune.
ØKONOMI
Fokus og omfang for Klimaplan 2027-2050 har ingen direkte økonomiske konsekvenser
for Favrskov Kommune.
ØKONOMI
Fokus og omfang for Klimaplan 2027-2050 har ingen direkte økonomiske konsekvenser
for Favrskov Kommune.
INDDRAGELSE
Der er i udarbejdelsen af Klimaplan 2027-2050 samarbejdet med en række eksterne
aktører:
INDDRAGELSE
Der er i udarbejdelsen af Klimaplan 2027-2050 samarbejdet med en række eksterne
aktører:
INDDRAGELSE
Der er i udarbejdelsen af Klimaplan 2027-2050 samarbejdet med en række eksterne
aktører:
•	[adresse]: Består af KL og Realdania og er en videreførelse af DK2020
arbejdet, der har til formål at bistå kommunerne i deres arbejde med
implementeringen af klimaplanerne.
•	[adresse]: Består af KL og Realdania og er en videreførelse af DK2020
arbejdet, der har til formål at bistå kommunerne i deres arbejde med
implementeringen af klimaplanerne.
•	[adresse]: Består af KL og Realdania og er en videreførelse af DK2020
arbejdet, der har til formål at bistå kommunerne i deres arbejde med
implementeringen af klimaplanerne.
•	[adresse]: Består af KL og Realdania og er en videreførelse af DK2020
arbejdet, der har til formål at bistå kommunerne i deres arbejde med
implementeringen af klimaplanerne.
•	Concito: En grøn tænketank, der står for vejledningen af de enkelte kommuner i
klimaplanarbejdet.
•	Concito: En grøn tænketank, der står for vejledningen af de enkelte kommuner i
klimaplanarbejdet.
•	Concito: En grøn tænketank, der står for vejledningen af de enkelte kommuner i
klimaplanarbejdet.
•	C40: Et bynetværk, der har til formål at samle en række større byer til
klimahandling. Concito og C40 står sammen for certificeringen af, at
kommunernes klimaplaner lever op til Paris-aftalen.
•	C40: Et bynetværk, der har til formål at samle en række større byer til
klimahandling. Concito og C40 står sammen for certificeringen af, at
kommunernes klimaplaner lever op til Paris-aftalen.
•	C40: Et bynetværk, der har til formål at samle en række større byer til
klimahandling. Concito og C40 står sammen for certificeringen af, at
kommunernes klimaplaner lever op til Paris-aftalen.
•	C40: Et bynetværk, der har til formål at samle en række større byer til
klimahandling. Concito og C40 står sammen for certificeringen af, at
kommunernes klimaplaner lever op til Paris-aftalen.
Ovenstående er samarbejdspartnere for alle landets kommuner i relation til klimaplaner.
Derudover har Favrskov Kommune et stærkt samarbejde med nabokommunerne i
[adresse].
Ovenståend e er  samarbej dspartne re for all e landets k ommu ner i relation til klimaplaner.
Derudover har Favrskov Kommune et stærkt samarbejde med nabokommunerne i
[adresse].
Ovenstående er samarbejdspartnere for alle landets kommuner i relation til klimaplaner.
Derudover har Favrskov Kommune et stærkt samarbejde med nabokommunerne i
[adresse].
I juli igangsatte forvaltningen et inddragelsesspor, hvor borgere i [adresse] kan komme
med deres holdning til, hvad Klimaplan 2027-2050 skal fokusere på. Inddragelsen
består bl.a. af et online spørgeskema, hvor borgere har mulighed for at give konkrete
input til arbejdet med Scope 3 indsatser.
I ju li iga ngsatte f orval tning en et indd ragelsessp or, h vor borge re i  [adresse] kan komme
med deres holdning til, hvad Klimaplan 2027-2050 skal fokusere på. Inddragelsen
består bl.a. af et online spørgeskema, hvor borgere har mulighed for at give konkrete
input til arbejdet med Scope 3 indsatser.
I juli igangsatte forvaltningen et inddragelsesspor, hvor borgere i [adresse] kan komme
med deres holdning til, hvad Klimaplan 2027-2050 skal fokusere på. Inddragelsen
består bl.a. af et online spørgeskema, hvor borgere har mulighed for at give konkrete
input til arbejdet med Scope 3 indsatser.
I juli igangsatte forvaltningen et inddragelsesspor, hvor borgere i [adresse] kan komme
med deres holdning til, hvad Klimaplan 2027-2050 skal fokusere på. Inddragelsen
består bl.a. af et online spørgeskema, hvor borgere har mulighed for at give konkrete
input til arbejdet med Scope 3 indsatser.
INDSTILLING
Direktøren for Teknik og Miljø indstiller til Byrådet:
INDSTILLING
Direktøren for Teknik og Miljø indstiller til Byrådet:
1.
	At Klimaplan 2027-2050 udarbejdes på baggrund af de nye CCTF-kriterier fra
Concito og C40.
1.	At Klimaplan 2027-2050 udarbejdes på baggrund af de nye CCTF-kriterier fra
Concito og C40.
3/5
2.
	At "Transport" og "Byggeri og bolig" udvælges som forbrugskategorier med særligt
fokus i Klimaplan 2027-2050.
2.	At "Transport" og "Byggeri og bolig" udvælges som forbrugskategorier med særligt
fokus i Klimaplan 2027-2050.
BESLUTNING
Teknik- og Miljøudvalget, 3. september 2025:
Fraværende: Ingen
Teknik- og Miljøudvalget, 3. september 2025:
Fraværende: Ingen
Indstilles godkendt.
Bilag
Indstilles godkendt.
Bilag
1.	Bilag 1_ Nye kriterier og øgede krav til Klimaplan 2027-2050 (D[telefonnummer]).docx
1.	Bilag 1_ Nye kriterier og øgede krav til Klimaplan 2027-2050 (D[telefonnummer]).docx
2.	Bilag 2_ Mulige forbrugskategorier til Klimaplan 2027-2050 (D[telefonnummer]).docx
2.	Bilag 2_ Mulige forbrugskategorier til Klimaplan 2027-2050 (D[telefonnummer]).docx
4/5
BESLUTNING
BESLUTNING
BESLUTNING
BESLUTNING
BESLUTNING
BESLUTNING
BESLUTNING
BESLUTNING
BESLUTNING
BESLUTNING
Fraværende: Ingen
Indstilles godkendt.
Fraværende: Ingen
Indstilles godkendt.
Deltagere
Deltagere
Deltagere
Deltagere
Deltagere
Deltagere
Deltagere
Deltagere
Deltagere
Navn
Aage Mikkelsen (A) (Deltog)
Oscar Jepsen (C) (Deltog)
Rune Bruun (B) (Deltog)
Øyvind Koch (A) (Deltog)
Nikolaj Svendsen (C) (Deltog)
Navn
Aage Mikkelsen (A) (Deltog)
Oscar Jepsen (C) (Deltog)
Rune Bruun (B) (Deltog)
Øyvind Koch (A) (Deltog)
Nikolaj Svendsen (C) (Deltog)
Navn
Aage Mikkelsen (A) (Deltog)
Oscar Jepsen (C) (Deltog)
Rune Bruun (B) (Deltog)
Øyvind Koch (A) (Deltog)
Nikolaj Svendsen (C) (Deltog)
Navn
Aage Mikkelsen (A) (Deltog)
Oscar Jepsen (C) (Deltog)
Rune Bruun (B) (Deltog)
Øyvind Koch (A) (Deltog)
Nikolaj Svendsen (C) (Deltog)
Navn
Aage Mikkelsen (A) (Deltog)
Oscar Jepsen (C) (Deltog)
Rune Bruun (B) (Deltog)
Øyvind Koch (A) (Deltog)
Nikolaj Svendsen (C) (Deltog)
Navn
Aage Mikkelsen (A) (Deltog)
Oscar Jepsen (C) (Deltog)
Rune Bruun (B) (Deltog)
Øyvind Koch (A) (Deltog)
Nikolaj Svendsen (C) (Deltog)
Navn
Aage Mikkelsen (A) (Deltog)
Oscar Jepsen (C) (Deltog)
Rune Bruun (B) (Deltog)
Øyvind Koch (A) (Deltog)
Nikolaj Svendsen (C) (Deltog)
Navn
Aage Mikkelsen (A) (Deltog)
Oscar Jepsen (C) (Deltog)
Rune Bruun (B) (Deltog)
Øyvind Koch (A) (Deltog)
Nikolaj Svendsen (C) (Deltog)
5/5
