### 6.      Beslutning vedrørende tiltag i forhold til etablering af bedre økonomi i vintervedligeholdelsen

**Åbent**

Sagsnr.: 326-2016-22803       J.nr.: 05.07.02           Dokumentnr.:
326-2016-325167

**Sagstype**

Beslutning.

**Resume og sagens baggrund**

I forbindelse med eventuel revision af kommunens
vinterregulativ og kommende udbud af vintervedligeholdelsen fortsættes
udvalgets tidligere drøftelser med henblik på at tage mere konkrete og
principelle beslutninger om serviceniveau og udførelse af
vintervedligeholdelsen.

**Indstillinger**

Chefen for Vej, Ejendom og Affald indstiller, at der
arbejdes videre med tilpasning af vintervedligeholdelsen ud fra de i
sagsfremstillingen anførte anbefalinger.

**Behandling**

Teknik- og Miljøudvalget.

**Sagsfremstilling**

På Teknik- og Miljøudvalgets møde den 9. juni 2016 drøftede
udvalget en række muligheder for ændringer i vintervedligeholdelsen med henblik
på at tilvejebringe en optimering på området. Resultatet af drøftelserne skal
danne grundlag for eventuelle ændringer i kommunens vinterregulativ og det
efterfølgende vinterudbud primo 2017.

Det blev besluttet, at der skulle arbejdes videre med
forberedende undersøgelser og analyser vedrørende ændring af
vejklassificeringstyper, omlægning af vinterruter, beredskab- og monteringshonorar
og responstider.

Sagsfremstillingen i juni indeholdt følgende hovedemner:

A. Serviceniveau i forhold til andre kommuner

B. Gennemgang af vinterklasser og omlægning af vinterruter

C. Udbud af de ruter, der betjenes af kommunens
entreprenørservice

D. Forbedringer i udbuddet af vinterruter

E. Evaluering af vintervagten og vintervarsling

F. Optimering af saltforbrug

På baggrund af indsamlet materiale og interne drøftelser
vurderes i det følgende mulighederne ved forskellige valg inden for de enkelte
hovedemner. Ikke alle emner vil pt. kunne gøres konkrete, da dette vil afhænge
af en detaljeret vurdering af for eksempel vinterruter. Derfor lægges op til
nogle konkrete eller principielle beslutninger, der kan danne baggrund for det
videre arbejde med regulativ og udbud.

Generelt skal der være opmærksomhed på, at en reduktion i
serviceniveauer kan medføre flere uheld med person- og materielskader til
følge.

De oplysninger, som det har været muligt at indsamle om
vintervedligeholdet i nabokommunerne, er sammenstillet i bilag 1.

A. Serviceniveau i forhold til andre kommuner

I forbindelse med udarbejdelse af det nuværende regulativ er
inddeling af vejklasser søgt harmoniseret med de øvrige kommuner i området. Ved
en sammenligning konstateres det, at nabokommunerne også har holdt sig tæt op
af Vejdirektoratets paradigme, og at der for størstedelens vedkommende er
konsistens mellem vores inddelinger i vinterklasser. Der er ikke store
forskelle ved passage af kommunegrænser.

På det overordnede vejnet (gennemfartsveje i vejklasse 1) er
der sammenfald i serviceniveau hos os og nabokommuner. Det anbefales, at der
ikke laves ændringer her.

På fordelingsveje og lokalveje (vejklasse 2 & 3) kan der
konstateres mindre forskelle i de tidsrum, hvor vi yder servicen. Nogle
kommuner har indskrænket tidsrummet for servicen i løbet af døgnet i forhold
til Kalundborg Kommune. Det vurderes dog ikke umiddelbart, at der kan indhentes
besparelser på dette punkt, idet vores lokale entreprenører ønsker arbejdet
udført inden specielt morgentrafikken sætter ind. Dette ses som en økonomisk
fordelagtig løsning, og det er således ikke administrationens opfattelse, at
der kan opnås besparelser på ruterne ved ændring af tidsrammen. Det er
endvidere ikke administrationens erfaring, at vi som følge af de tidlige udkald
må lave ekstra udkald senere på dagen.

I Kalundborg Kommune udmønter glatførebekæmpelsen og
snerydningen sig i praksis således, at en del klasse 3 veje køres sammen med
klasse 2 veje, fordi det er den mest logiske og hensigtsmæssige ruteplanlægning,
når for eksempel et stykke klasse 3 vej ligger mellem to stykker klasse 2 vej.
Ligeledes vil det være meget sjældent, at der ikke umiddelbart efter udkald
til  klasse 2 veje også sker udkald til klasse 3 veje. Dette skal analyseres
nærmere, men det kunne være hensigtsmæssigt, at der ved en revision af
vinterregulativet skete en tydeliggørelse af dette eller ved for eksempel at
samle vejklasse 2 og 3 til én vejklasse.

På veje til enkeltbrugerområder og mindre boligveje
(vejklasse 4) glatførebekæmpes og sneryddes generelt kun undtagelsesvist. I
Kalundborg Kommune er dette stort set lig med aldrig. Holbæk Kommune er lidt
mere præcis og konsekvent her og har meldt ud, at der ikke foretages
glatførebekæmpelse og snerydning på [adresse]

Det vurderes, at Kalundborg Kommune burde kunne anvende
samme politik som Holbæk Kommune alene af den grund, at det vil være mere i
overensstemmelse med praksis. Dette vil imidlertid ikke give en væsentlig
besparelse.

For stiers vedkommende viser en sammenligning med
nabokommunerne et næsten ens serviceniveau vedrørende vinterklasse 1 og 2. For
vinterklasse 3 og 4 foretages glatførebekæmpelse og snerydning i de fleste af
sammenligningskommunerne enten undtagelsesvist, når klasse 1 og 2 er farbare
eller slet ikke.

*Administrationen anbefaler vedrørende serviceniveau:*

· at der ved revidering af vinterregulativet sker en tydeliggørelse
af samkørslen mellem vinterklasse 2 og 3 enten i form af ændring i klasser
eller ved tekstmæssige redigeringer

· at der for vinterklasse 4 ændres fra "Glatførebekæmpelse og
snerydning fortages kun undtagelsesvist" til "Glatførebekæmpelse og
snerydning fortages ikke".

B. Gennemgang af vinterklasser og omlægning af
vinterruter

Som nævnt ovenfor er der i forbindelse med udarbejdelsen af
det nuværende regulativ ved inddelingen af vejklasser søgt harmoniseret med de
øvrige kommuner i området.

Der er med hjælp fra Entreprenørservice og med udgangspunkt
i erfaringer fra udkaldsfunktionen, entreprenører og borgerhenvendelser
igangsat en gennemgang og evaluering af de eksisterende ruter, med henblik på
at foreslå justeringer inden det næste udbud.

Såfremt de i punkt A nævnte principper om mulighed for
ændring fra vejklasse 3 til 2 eller formulering om samkørsel af vejklasse 2 og
3 samt præcisering af, at der i klasse 4 ikke foretages glatførebekæmpelse og
snerydning, vil der komme ændringer af klassificeringer af veje og stier på
tale, som kræver ændringer i bilag til det nugældende regulativ.

Der er mellem kommunerne stor spredning i antallet af ruter.
Det vurderes derfor, at antallet af ruter afhænger meget af hvilke geografiske
forhold, der er i pågældende kommuner, ligesom det vurderes, at det kan være en
fordel at have mange ruter fremfor få, idet det giver mulighed for bud fra
flere entreprenører.

Der er i dag få aftaler med nabokommuner om, at for eksempel
Kalundborg kommune varetager vintertjeneste på grænseveje til nabokommune. I et
enkelt tilfælde vil der være behov for at genoverveje og genforhandle aftalen,
idet det erfaringsmæssigt har vist sig at være en dyr og uhensigtsmæssig
løsning for Kalundborg Kommune.

*Administrationen anbefaler vedrørende gennemgang af
vinterklasser og omlægning af ruter:*

· at ændringer af vinterklasser tilpasses i bilaget til regulativet

· at antallet af vinterruter fastholdes i nuværende niveau

C. Udbud af de ruter, der betjenes af kommunens
entreprenørservice

Efter ønske fra Entreprenørservice er der iværksat en
gennemgang af de eksisterende ruter som Entreprenørservice i dag betjener. For
den kommende vinters vedkommende er dette resulteret i, at to ruter (med mindre
korrektioner) tilbydes til én af de nuværende eksterne entreprenører på en
etårig aftale. Det vurderes, at dette ikke har nogen omkostningsmæssige
konsekvenser. Ligeledes forlænges eksisterende eksterne aftaler om kørsel på de
ruter, hvor vi har oplevet firmalukninger, for endnu et år frem til det næste
udbud.

Det vurderes på baggrund af ændringerne, hvordan omfanget og
sammensætningen skal være i det kommende udbud.

Umiddelbart vurderes det, at det samlet set giver en
fornuftig økonomi i forhold til vintertjenesten, at Entreprenørservice også
fortsat kører en række vinterruter. Der opnås en god økonomi blandt andet i
relation til en bedre planlægning af året generelt og større fleksibilitet i
forhold til anvendelsen af personalet på området.

Herudover er der set isoleret i forhold til vintertjenesten
en god rentabilitet i forhold til blandt andet maskinkapaciteten, ved at der
sikres en vis mængde opgaver. Der kan gennemføres en bedre planlægning, og der
opnås synergieffekt mellem de forskellige vinteropgaver, der løses bredt. Det
kommunale vinterberedskab betjener mange af kommunens andre institutioner,
Entreprenørservice står for vintervagten, saltlæsning og vintervedligeholdelsen
på Sejerø. Entreprenørservice varetager derudover en række ruter, som hidtil
ikke har kunnet udbydes til eksterne entreprenører. Ved at lægge disse ruter ud
til eksterne entreprenører må der forventes en merpris.

*Administrationen anbefaler vedrørende eventuelt udbud af
ruter, der betjenes af kommunens entreprenørservice:*

· at der opretholdes et vinterberedskab i kommunens
Entreprenørservice

· at omfanget heraf drøftes i forbindelse med beslutning af næste
vinterudbud

D. Forbedringer i udbuddet af vintervedligeholdelsen

I den foregående budrunde var det første gang, at de bydende
selv skulle stille med materiel, og det må forventes, at der kan indhentes
lavere faste omkostninger i en ny runde. Det vurderes, at den nuværende form
med et relativt stort antal ruter, fortsat vil give mulighed for at flere
lokale vil kunne byde ind på enkelte ruter.

Laurits Thygesen og monteringshonoraret i Kalundborg Kommune er i
dag en forholdsmæssig stor post specielt set i forhold til, at der har været
milde vintre. Det anbefales, at beredskabs- og monteringshonoraret tages op til
revision, således at denne udgift mere eller mindre indregnes i tilbudspriserne
for de enkelte rutekørsler. Der er ved henvendelsen til nabokommunerne ikke
noget der peger på, hvad der entydigt er rigtigst at gøre. Fordele og ulemper
afhænger af vinterens vejrforhold.

Ud fra praksis i en del af vores nabokommuner foreslås
responstiden hævet fra 30 minutter til 45 minutter. Besparelsespotentiale er
ikke kendt, men en spredning i lokaliteten hos de bydende kan måske give flere
bud på nogle ruter. Ændringen kan dog ikke ske uden, at det som minimum sikres,
at udkaldsfunktionen ikke forringes.

Det nuværende saltlager i Gørlev må forventes nedlagt, hvis
grunden skal afhændes. I så fald skal der findes en langsigtet ny løsning,
eventuelt ved at leje sig ind hos en af de bydende, eller på en alternativ
lokalitet i området. Alternativt kan det være en mulighed at bede de bydende
selv afhente salt et centralt sted hos Kalundborg Kommune eller på saltleverandørens

plads.

Det eksisterende saltlager på [adresse] må ligeledes
forventes nedlagt, hvis denne grund på et tidspunkt skal anvendes til andre
formål. Alternativet her kunne formentlig være at etablere et nyt saltlager på
Randi Møller. Saltopbevaring hos entreprenører er ikke så almindeligt, men
forekommer. Når der er tale om anvendelse af befugtet salt kræver dette
specialudstyr.

*Administrationen anbefaler vedrørende forbedringer i
udbuddet af vintervedligeholdelsen:*

· at beredskabs- og monteringshonoraret tages op til revision med
henblik på at denne omkostning mere eller mindre bliver en del af
tilbudsprisen/udkaldsprisen

· at der foretages justering i niveau for responstider fra 30
minutter til 45 minutter.

· at der alt afhængig af situationen for kommunens saltlagre
overvejes alternative opbevaringsmuligheder

E. Evaluering af vintervagten og vintervarsling

Vejdirektoratet, der foretager sin vintervagt for det
overordnede vejnet centralt fra Aalborg, har på udvalgte strækninger tilbudt
kommunerne at assistere dem honoreret efter tidsforbrug. Kalundborg Kommune har
ikke p.t. budt ind på opgaven, idet vi ikke har vurderet, at vi til gengæld vil
få indhentet yderligere oplysninger, der vil supplere vores egne
udkaldsindsatser. Derimod leverer kommunens vintervagter relevante
udkaldsoplysninger til Vejdirektoratet.

Vejdirektoratet har foretaget indkøb af
vintervarslingsstationer placeret i vejbanerne, og har ligeledes tilbudt, at
kommunerne kan indkøbe under samme rammeaftale. Vi har ikke p.t. kendskab til
hvor mange anlæg, Vejdirektoratet har installeret på vejene i vores kommune.
For at erstatte eller supplere vores egne udkald og kørsler vurderes det, at
der skal investeres i et antal målepunkter, der kræver investeringer i
100.000-kronersklassen.

I forhold til at inddrage nabokommunerne i et samarbejde om
udkald, kan det derimod være et nødvendigt tiltag, idet forholdene på vejene
kan være meget lokalt betingede og kræver et lokalkendskab, som kan være svær
at sikre decentralt. Det er netop Vejdirektoratets behov for lokal assistance
et godt pejlemærke for.

Det allerede eksisterende netværk mellem kommunerne og
politiet på [adresse] søges udvidet til at holde egentlige møder med vores
nabokommuner, hvor også den eksisterende grænsedragning kan justeres.

I øjeblikket varetages vintervagten af 6 personer fordelt på
3 hold, hvor så 2 personer har vintervagten sammen en uge af gangen hver 3.
uge. Vintervagten varetager ligeledes læsning af salt til entreprenørerne.
Eventuelt kunne overvejes 1 vintervagt og 1 saltlæsser, såfremt der kunne
suppleres med varslingsstationer.

Der er ikke noget der tyder på, at et samarbejde mellem
nabokommuner vil kunne etableres pt. Ligeledes vurderes det, at en udlicitering
af funktionen pt. vil give udkald på baggrund af ringere lokalkendskab.

*Administrationen anbefaler vedrørende evaluering af
vintervagten og vintervarsling*

· at der sker nærmere vurdering af mulighederne ved
varslingsstationer og eventuel tilpasninger af vintervagten

F. Optimering af saltforbrug

Henvendelsen til nabokommunerne har ikke givet nye idéer til
alternativer til saltanvendelse eller udbringningsmetoder.

I forbindelse med næste udbud vil det være naturligt, at der
stilles krav til entreprenørerne om, at der monteres GPS-styring af køretider
og lokaliteter, og derudover registrering af brug af det monterede udstyr. Dels
oplever vi, at det allerede for nogle entreprenørers vedkommende er i alment
brug, og at der nu findes udstyr til brug på de fleste maskintyper, som kan
monteres uden for stort krav til drift og vedligehold fra vores side.

Det vil give os en dokumentation, som underlagt en kontrol
og evaluering vil kunne give et pejlemærke for, hvor vi befinder os med hensyn
til saltforbrug med videre.

Derudover vil en automatisk registrering af kørsel være en
stor hjælp i forhold til afregning overfor de udførende, samt dokumentation
overfor borgere og i forsikringsforhold.

Udover manuel kontrol af saltningsmateriel vil GPS udstyr
kunne give mulighed for styring af salttildeling på visse typer af kørsler
(fortrinsvis lastbilruter).

Der vil i forbindelse med den kommende vintersæson blive
opfordret til større opmærksomhed på utilsigtet saltspredning og opfordret til
at entreprenører melder tilbage om forhold, hvor der observeres utilsigtet
dobbeltspredning eller lignende.

*Administrationen anbefaler vedrørende optimering af
saltforbrug*

· at vinterruter og saltanvendelsen optimeres ved kritisk at
gennemgå ruterne og føre dialog med entreprenører om obs-punkter ved
saltudbringning samt kontrol af udstyr

· at der i næste udbud stilles krav om anvendelse af GPS udstyr til
dokumentation af kørsler og styring af saltforbrug

**Økonomiske konsekvenser**

Det økonomiske konsekvenser vil afhænge af valg og vil være
vanskeligt eksakt at anføre.

**Bilag**

|  |  |
| --- | --- |
| Bilag 1 Vintervedligehold sammenligning nabokommuner | 326-2016-342542 |