### Beslutning

Godkendt med Børn- og Familieudvalgets indstilling.

### Sagsfremstilling

## Resume og sagens baggrund

Den 12. december 2024 blev ændring i lovgivning i aftale om folkeskolens kvalitetsprogram vedtaget i Folketinget. Som en del af aftalen skal alle kommuner tilbyde juniormesterlæreordning for elever i 8. og 9. klasse fra skoleåret [adresse]. Der er beskrevet to forskellige modeller for, hvordan ordningen kan organiseres i Kalundborg Kommune. Det skal besluttes, hvilken model der skal arbejdes videre med i Kalundborg Kommune.

## Indstillinger

Direktøren indstiller, at det besluttes hvilken af de to modeller for organisering af juniormesterlæreordning, der skal arbejdes videre med.

## Behandling

Børn- og Familieudvalget, Økonomiudvalget, Kommunalbestyrelsen.

## Sagsfremstilling

Den 19. marts 2024 indgik Folkeskoleforligskredsen (Socialdemokratiet, Venstre, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti) en aftale om folkeskolens kvalitetsprogram under overskriften "Frihed og fordybelse". I aftalen indgår forskellige elementer under grundtanken om, at folkeskolen sættes mere fri, så elevernes faglige udvikling og dannelse kommer i fokus. Lovgivning som følge af aftalen blev vedtaget i Folketinget den 12. december 2024.

I folkeskolens kvalitetsprogram er der i alt 33 initiativer, som skal realiseres løbende frem mod 2028. For nogle af initiativerne er vi i Kalundborg Kommune godt i gang med forskellige indsatser, mens andre initiativer kræver nye indsatser. Det gælder bl.a. initiativet om juniormesterlære i udskolingen.

*Beskrivelse af juniormesterlæreordning i Kalundborg Kommune*

Formålet med juniormesterlæreordning er at give elever i udskolingen (8. og 9. klasse) mulighed for at afslutte folkeskolen med et praksisorienteret sigte ved at tilbyde et mere varieret og fleksibelt undervisningsforløb. Eleverne i en juniormesterlæreordning vil være op til to dage i virksomhedspraktik eller forløb på en erhvervsuddannelse, FGU eller ungdomsskole, og den resterende tid have undervisning i en reduceret fagrække. Undervisning i den reducerede fagrække i folkeskolen skal som minimum omfatte dansk og matematik. Der er derudover mulighed for at også at undervise i engelsk og fysik/kemi. Dette skyldes at erfaringer fra lignende ordninger i andre kommuner har vist, at det kan være en fordel for eleverne i deres videre uddannelsesforløb, hvis der også tilbydes fx engelsk og fysik/kemi. Praktik og den praksisorienterede undervisning tilrettelægges med henblik på at understøtte folkeskolens formål.

En elev på juniormesterlæreordning afslutter 9. klasse med en afgangseksamen i juniormesterlære, der giver direkte adgang til en erhvervsrettet uddannelse. Eleven opnår afgangsbevis ved et karaktergennemsnit på mindst 02 i dansk og matematik i de bundne prøver samt ved gennemførsel af en afsluttende evalueringssamtale om juniormesterlæreforløbet. Eleven har mulighed for at gå til eksamen i øvrige fag, hvis eleven har modtaget undervisning i et omfang, så kravene til prøverne kan opfyldes.

Beslutningen om deltagelse i juniormesterlæreordning vil være et retskrav og træffes af eleven med forældrenes samtykke. Det er ikke en visitationsordning. Det betyder, at kommunen skal tilbyde alle elever i 8. og 9. klasse at starte på en juniormesterlæreordning, også elever der modtager specialundervisning. Hvis eleven ikke længere ønsker at fortsætte i juniormesterlæreordningen, skal eleven igen tilbydes undervisning efter de almindelige regler.

Juniormesterlæreordningen supplerer de muligheder der i forvejen eksisterer i folkeskolelovens § 9, stk. 4 og § 33 stk. 4-7 om udfyldelse af undervisningspligten på anden måde end ved deltagelse i den almindelige undervisning. I lovgivningen om ordningen er der lagt vægt på, at der skal være en vis fleksibilitet i forhold til kommunernes tilrettelæggelse af ordningen efter lokale hensyn.

Den kommunale uddannelsesvejledning vil få en særlig vejledningsforpligtelse over for elever i 7. klasse, som overvejer at starte på juniormesterlæreordningen i 8. klasse, og i juniormesterlæreforløbet. Det er dog ikke et krav, at uddannelsesvejledningen skal være inddraget i elevens beslutning om deltagelse i juniormesterlæreordning, men det vil være naturligt at gøre, så længe forældrene ønsker det.

*Organisering af juniormesterlære*

Frem mod januar har forskellige modeller været drøftet i Børn- og Familieudvalget, det lokale partnerskab "Sammen om Skolen", Uddannelsesrådet, uddannelsesvejledningen, UngKalundborg (ungdomsskolen) og i skolelederkredsen. På baggrund af drøftelser og anbefalinger har Børn- og Familieudvalget udpeget de to modeller til videre behandling.

For begge modeller lægges der op til, at juniormesterlæreordning kan tilbydes i tilknytning til almene folkeskoler i Kalundborg Kommune. Med ordningen vil der være fokus på at placere ordningen på en folkeskole for at fastholde eleven i et skolemiljø og med henblik på at skabe trivsel i et nyt fællesskab. Ved at samle eleverne geografisk på få skoler vil det desuden være muligt at oprette særskilte juniormesterlære-klasser. Dermed kan eleverne på juniormesterlæreordning få undervisning målrettet deres behov og vilkår. Modsat ville der være en risiko for, at den enkelte elev på juniormesterlæreordning ville have svært ved at følge med fagligt og socialt i den oprindelige klasse, når eleven er fraværende i op til to dage om ugen.

Det vil være skoleledelsens ansvar på de respektive folkeskoler, som er ansvarlig for tilrettelæggelsen af ordningen på den enkelte folkeskole. Det forventes at tilbyde undervisning i fagene dansk og matematik med henblik på en varierende og praksisorienteret undervisning i de 2 fag. Der kan tilbydes supplerende undervisningsforløb i øvrige fag og temaer. Eleverne skal til afgangseksamen i dansk og matematik. Derudover lægges der med sagen op til, at der kun vil blive oprettet en klasse på den enkelte folkeskole, hvis der er minimum fem elever tilmeldte. Afhængig af elevgrundlaget vil der desuden arbejdes med sammenlæste klasser.

Skolelederne og uddannelsesvejledningen i Kalundborg Kommune har hver især prøvet at vurdere antal af elever, som kunne være målgruppe for ordningen, ud fra deres kendskab. Der vurderes samlet at være 30-55 folkeskoleelever, der kunne være i målgruppen for juniormesterlæreordningen. I arbejdet med juniormesterlære inddrages erfaringer fra arbejdet med de tidligere erhvervsklasser i UngKalundborg (ungdomsskolen).

For begge modeller vil der desuden være en opmærksomhed på, at elevernes oprindelige udskolingsskoler vil miste elever og dermed noget af deres elevtildeling. Dette kan skabe usikkerhed i forhold til klassedannelse og ungdomsmiljø på de mindre udskolingsskoler.

*Model 1 – [adresse] på [adresse] og [adresse]*

I den første model foreslås ordningen oprettet som én særskilt juniormesterlæreklasse på både Høng Skole og [adresse]. Valget på netop [adresse] og Høng Skole er dels grundet gode muligheder for transport, og dels at der er lokalekapacitet på begge skoler. Dog kan der være transportudfordringer for enkelte lokalområder. Denne model er billigere i forhold til, hvis der skulle oprettes nye klasser på alle folkeskoler, samt giver mulighed for at samle juniormesterlæreeleverne på særskilte klasser. Uddannelsesrådet anbefaler at starte op med model 1 det første skoleår, hvorefter der kan overvejes en kommende placering i Kalundborg (evt. tæt på NEG/FGU i forhold til overgangen til ungdomsuddannelse og det uddannelsesmiljø) på baggrund af første år kendskab til elevgrundlaget og efterspørgsel.

*Model 2 – Juniormesterlære på [adresse], [adresse] og en lokation i
Kalundborg*

I den anden model foreslås ordningen oprettet som én juniormesterlæreklasse på [adresse], [adresse] og en skole i Kalundborg eller alternativt på ungdomsskolen (i en separat klasse på skolerne). Denne model er til forskel fra model 1 udvidet med en juniormesterlære-klasse på en skole i Kalundborg. Som for model 1 gælder der også for denne model, at der er gode transportmuligheder og der vil være mindre transportudfordringer med et tilbud både i by og land. I sammenligning med model 1 vil denne være en dyrere løsning, da der skal oprettes en ekstra klasse (på skolen i Kalundborg), og det vil være sværere at lave bæredygtige tilbud og ungemiljøer. Der er ikke lokalekapacitet på de eksisterende folkeskoler i Kalundborg by. Hvis der skal oprettes en klasse på en folkeskole i Kalundborg, vil det forventeligt kræve yderligere finansiering til anlæg.

*Den videre proces*

Der vil være dele af ordningens bestemmelser, som vil fremgå nærmere i en bekendtgørelse til lovgivningen for ordningen. Bekendtgørelsen forventes først udmeldt af ministeriet i foråret 2025 (dog tidligst i marts). Der kan være behov for at justere i juniormesterlæreordningen i foråret 2025 på baggrund af offentliggørelsen af bekendtgørelsen.

Med opstart af ordningen fra skoleåret 2025/26 vil der være indskrivning senere end der normalt er. Det betyder, at der vil ske en efterregulering af økonomien for skolerne med juniormesterlæreklasser i august, når vi kender det endelige elevgrundlag for de forskellige skoler ved skolestart i august 2025.

Fagcenter Børn, Læring og Uddannelse vil samle erfaringer med ordningen, så vi har et kendskab til erfaringen med ordningen efter ordningens første år samt have et bedre kendskab til forventning om elevantal. Der vil blive udarbejdet informationsmateriale og - møder i foråret for at informere forældre og elever om ordningens muligheder og konsekvenser.

## Økonomiske konsekvenser

Der er i den nationale aftale afsat samlet 80 mio. kr. i 2025 og 190 mio. kr. i 2026 og i årene som fordeles til hele landets kommuner for juniormesterlæreordning. Hvis ressourcerne tildeles via bloktilskuddet, så vil Kalundborg Kommune forventeligt blive tildelt 0,705 mio. kr. i 2025 og 1,67 mio. kr. i 2026 og årene herefter. Ordningen vil forventeligt ikke være fuldt finansieret med de centralt afsatte midler.

De forventede udgifter til klassetildeling er 0,7 million i model 1 og 1,0 million ved model 2. Elevtildeling i både model 1 og model 2 er estimeret til omkring 1,2 million alt afhængig af endeligt antal elever (1,2 mio. kr. er ved 50 elever på ordningen). Der kan være potentielle afledte anlægsudgifter i model 2, fordi der aktuelt ikke er afdækket konkrete etableringsmuligheder. Der er forventeligt ikke ledig lokale kapacitet på Rynkevangskolen, Nyrupskolen eller Skolen på [adresse].

Nuværende ressourcetildelingsmodel tager udgangspunkt i, at der sker tildeling af budget til alle folkeskoler pr. 1. marts for næstkommende skoleår, og der foretages ikke løbende justeringer i tildelingen på baggrund af antallet af elever. Reguleringen af elever på skolerne som vælger juniormesterlære undervejs i et skoleår vil derfor effektueres i næstkommende skoleår. Der anbefales en regulering af elever indskrevet på juniormesterlæretilbuddene ved skoleårets begyndelse.

Udover finansiering af eleverne i juniormesterlære, så er der afledte omkostninger til opgavevaretagelsen med praktikaftaler og samarbejdsaftaler. Herunder tilsyn med praktikforløb.

Da eleverne med ordningen er omfattet af samme vilkår som distriktsskolen, så har ordningen økonomiske konsekvenser for udgift til befordring af eleverne.

### Sagens forløb

08/01/2025 Børn- og Familieudvalget
Børn- og Familieudvalget anbefaler, at forvaltningen arbejder videre med model 2. Tilbuddet på [adresse] og [adresse] igangsættes i skoleåret 2025/26. Forvaltningen arbejder videre med etableringsforslag i Kalundborg by med henblik på senere politisk behandling.

Afbud: William Krogh, Daniella Madsen

22/01/2025 Økonomiudvalget
Anbefales.