### Beslutninger

Fremsendes til Magistratsafdelingen for Teknik og Miljø med henblik på udarbejdelse af en indstilling, jf. byrådets vedtagelse i mødet den 20. december 2023 om magistratsbehandling af forslaget.

Sagen bedes tilbagesendt byrådet via Magistraten.

###

BESLUTNINGSFORSLAG FRA [adresse] OG DD

For mange aarhusianere er den susende lyd af vejstøj velkendt. Om du bor nord eller syd. Øst eller vest. Eller midt i det hele. Motorveje, ringveje, [adresse] og hovedindfaldsveje. Vejstøjen er alt omsluttende i store dele af [adresse]. Og i takt med at [adresse] udbygges, øges vejstøjen og flere kommer til at bo tættere på støjende veje.

Det er ikke uproblematisk. Vedvarende eksponering af vejstøj er nemlig blevet knyttet til en række alvorlige sundhedsproblemer og forringer aarhusianernes livskvalitet.

Bekæmpelsen af vejstøj i [adresse] bør derfor intensiveres. Støjen skal ned og ambitionsniveauet skal op.

Derfor foreslår Radikale Venstre og Danmarksdemokraterne, at bekæmpelse af vejstøj i [adresse] tager udgangspunkt i disse fem emner:

1)Sundhed i fokus.

a) Det foreslås, at sundhedskonsekvenser af vejstøj danner grundlaget for Aarhus Kommunes indsats mod vejstøj.

2) Bekæmpelse af vejstøj ved eksisterende boligbebyggelse.

a) Det foreslås, at der udarbejdes en model med udgangspunkt i sundhed, hvor der afsættes støjpuljemidler til støjafskærmende foranstaltninger og støjisolering af stærkt støjbelastede boliger langs det eksisterende kommunale vejnet.

3) Bekæmpelse af vejstøj ved nye boligområder mv.

a) Det foreslås, at grænseværdierne for vejstøj i nye lokalplaner reduceres således, at kravene til støjafskærmning ved nyt boligbyggeri øges.

4) Bekæmpelse af vejstøj ved etablering eller udvidelse af veje.

a) Det foreslås, at kravene til støjbekæmpelse ved nyanlæggelse eller udvidelse af veje i [adresse] skærpes.

1) Sundhed i fokus

WHO har i 2018 udsendt en rapport, som samler den hidtidige viden om helbredseffekter og gener fra de forskellige typer af støj – herunder vejstøj. WHO vurderer, at støj er det andet største miljøproblem i EU – kun overgået af luftforurening. Kræftens Bekæmpelse har for Miljøstyrelsen i 2021 udarbejdet et notat, der opdaterer den eksisterende viden om vejstøjs sundhedsskadelige effekter. I overensstemmelse med WHO-rapporten i 2018 vurderer Kræftens Bekæmpelse, at der fortsat er høj evidens for at konkludere en sammenhæng mellem vejtrafikstøj og risiko for IHD ([adresse]). Kræftens Bekæmpelse finder, at evidensen for vejtrafikstøj som risikofaktor for slagtilfælde, type 2 diabetes og død som følge af hjertekarsygdom er øget væsentligt siden WHO-evalueringen i 2018.

Freddy Lind fører dermed til en forringelse af vores livskvalitet og øger risikoen for kroniske sygdomme. Samfundsøkonomisk er det derfor stærkt problematisk, at mange aarhusianere er udsat for vedvarende vejstøj.

[adresse] indsats mod vejtrafikstøj skal tage afsæt i de lovbestemte støjhandlingsplaner. Den seneste støjhandlingsplan i [adresse] er fra 2018. På trods af, at sundhed og vejstøj er uløseligt forbundet, så er sundhedsperspektivet ikke nævnt med ét eneste ord i den eksisterende støjhandlingsplan.

[adresse] og DD foreslår derfor, at sundhedskonsekvenser af vejstøj danner grundlaget for Aarhus Kommunes indsats mod vejstøj.

2) Bekæmpelse af vejstøj ved eksisterende bebyggelse

For mange aarhusianerne er vejstøjen kommet snigende gennem mange år i takt med kommunens massive vækst. Derfor er der i dag rigtig mange boliger, som er udsat for vejstøj, og som er bygget i en tid, hvor man ikke tog højde for vejstøjen.

Ifølge Støjhandlingsplan 2018, så er der 48.000 boliger i [adresse], som har et støjniveau på facaden, der overstiger grænseværdien for nybyggeri på 58 dB. Ca. 8.000 af disse boliger har et støjniveau over 68 dB, som er grænsen for, hvor et flertal af befolkningen føler sig stærkt støjbelastet. Behovet for en indsats ved eksisterende bebyggelse er derfor stort.

Kommunalfuldmagten sætter ifølge Teknik og Miljø begrænsninger på mulighederne for at lave støjtiltag i [adresse].

Et fokus på sundhed og sygdomsforebyggende tiltag anses for at være et sagligt kommunalt hensyn, som kan begrunde, at kommunen finansierer sygdomsforebyggende foranstaltninger. Det er således muligt for [adresse] at finansiere støjskærmende foranstaltninger ved eksisterende veje med hjemmel i kommunalfuldmagtens regler med udgangspunkt i sundhedsperspektivet.

Støjreducerende tiltag kan være en bekostelig affære og derfor er det vigtigt, at der dannes et solidt vidensgrundlag, som kan benyttes til at sikre, at midler til støjbekæmpelse bruges bedst muligt.

[adresse] og DD foreslår derfor, at Teknik og Miljø udarbejder en model, hvortil byrådet kan afsætte støjpuljemidler til støjafskærmende foranstaltninger langs det eksisterende kommunale vejnet, udformet som en tilskudsordning for at skaffe størst støjbegrænsende effekt per investeret krone.

[adresse] kan med fordel søge inspiration hos andre kommuner og styrelser. Herudover bør der foretages en konkret juridisk vurdering af modellens lovlighed.

Teknik og Miljø anmodes herudover om at komme med andre bud på mulighederne for at reducere støjbelastningen ved eksisterende bebyggelse ved at ændre kravene i kommuneplanens rammer.

3) Bekæmpelse af vejstøj ved ny bebyggelse

Mens det for eksisterende boligbebyggelse kan være svært at stille krav og lave løsninger for bekæmpelse af vejstøj, så er det noget nemmere ved lokalplanlægning for nye boligområder. I dag stilles der en række krav for at undgå, at ny bebyggelse udsættes for vejstøj. Disse krav tager dog udgangspunkt i høje støjgrænser.

De vejledende grænseværdier for boligområder, børnehaver, vuggestuer, skoler, plejehjem, hospitaler, kolonihaver, udendørs opholdsarealer og parker i forbindelse med nybyggeri er i dag 58 dB. For rekreative områder i det åbne land, sommerhusområder, campingpladser og lignende er grænseværdien for vejstøj kun 53 dB.

De vejledende grænseværdier er fastlagt af Miljøstyrelsen, men kommunen kan med kommuneplanen selv regulere hvilke grænseværdier, som man ønsker at operere efter. WHO har i sin rapport ”Environmental Noise Guidelines for the European Region” (2018) en anbefaling om, at støj fra vejtrafik holdes under et niveau på 53 dB.

[adresse] og DD foreslår derfor, at grænseværdien sænkes fra 58 dB. Teknik og Miljø anmodes om at beskrive de potentielle økonomiske og byplanmæssige konsekvenser ved at justere grænseværdierne til 53 dB samt ved en mindre nedjustering til eksempelvis 56 dB.

Ved at sænke grænseværdierne ved nye lokalplaner øges kravene til støjafskærmning ved ny bebyggelse herunder også for områdets udendørsarealer.

4) Bekæmpelse af vejstøj ved etablering eller udvidelse af veje

Med kommuneplanen er der krav om støjbekæmpelse, som gør sig gældende i forbindelse med etablering og udvidelse af veje i [adresse].

[adresse] og DD foreslår, at disse krav skærpes for at øge kravene til etablering af støjafskærmende foranstaltninger i forbindelse med boliger, som med etableringen af vejen eller i forbindelse med udvidelsen, bliver påvirket af øget vejstøj.

Det foreslås derfor konkret, at rammebestemmelserne vedr. støj i kommuneplanen revideres. I den forbindelse ønskes det også belyst, hvordan jord fra vejanlæg eller andre projekter kan bruges som jordvolde til støjværn. Teknik og Miljø bedes beskrive de økonomiske og byplanmæssige konsekvenser.