### Beslutninger

Fremsendes til Magistratsafdelingen for Børn og Unge med henblik på udarbejdelse af en indstilling, jf. byrådets vedtagelse i mødet den 18. december 2024 om magistratsbehandling af forslaget.

Sagen bedes tilbagesendt byrådet via Magistraten.

###

BESLUTNINGSFORSLAG FRA KF OG SF

Indledning

Sprogkundskaber er vigtige for at styrke danske erhvervsvirksomheders konkurrencekraft og sikre gode eksportmuligheder.

[adresse] er [adresse] 2. største eksportmarked og [adresse] er 9. største, foruden de mange fransktalende lande i fx [adresse]. Derfor er det vigtigt vi uddanner børn og unge, så de ikke bare taler sproget, men også kulturen og konteksten i det pågældende land som læres sammen med sproget.

Sprogkundskaber spiller en vigtig rolle, for man som menneske kan tilegne sig forståelse for andre kulturer i [adresse], et bredere udsyn og øget sammenhængskraft. Det vi kalder almendannelse.

Det er vores ambition i SF og Konservative, at langt flere unge mennesker vælger fremmedsprog til. En stærk målsætning kunne være, at vi ønsker en fordobling af elever med A-niveau i fransk og tysk på ungdomsuddannelserne. Gode sprogkundskaber og interesse for sprog etableres ofte i folkeskolen, men skolen kan ikke bære denne opgave alene. Vi må samle alle kræfter på tværs af kommune, region og erhvervsliv, for at nå dertil. Sprogfagene skal opleve samme styrkelse som STEM-fagene, så vi kan nå målet om, at flere elever vælger sprog på højt niveau.

Sprogfagenes status skal løftes og her er et tværmagistratssamarbejde nødvendigt. Kunne et særligt fokus på sprog til årlige events, eller en styrkelse af vores venskabsbyer i [adresse] være en måde at løfte sprogets status på? Generelt bør vi se på hvilke muligheder der er, for at søsætte konkrete projekter og fælles events, som kan øge elevernes interesse for at arbejde med sprog.

[adresse] skal styrke vores samarbejde med regionen, herunder Det Midtjyske Sprogudvalg, og understøtte deres sprogstrategi. Målsætningen i regionen er ”at skabe sammenhæng på tværs af uddannelseskæden og at øge interessen for fremmedsprog blandt unge i [adresse].” Regionens strategi for fremmedsprog fremhæver vigtigheden af et partnerskab, der inddrager alle niveauer i det offentlige, erhvervslivet, arbejdsmarkedets parter og eleverne. Vi skal rykke tættere sammen og forpligte hinanden på at realisere målsætningerne i strategien.

Ifølge Danmarks Nationale Sprogstrategi skal alle kommuner have en lokal sprogstrategi. Det er vores opfattelse, at en sådan ikke kan stå alene. Sproget skal løftes fra folkeskole til ungdomsuddannelserne, til de videregående uddannelser og endeligt erhvervslivet.

Forslag

Derfor foreslår Det Konservative Folkeparti og SF

- At [adresse] udarbejder en samlet sprogstrategi i samarbejde med Region Midtjylland, erhvervslivet, og uddannelsesinstitutionerne, for vi i fremtiden øger unges interesse og kundskaber for fremmedsprog.

- At styrke samarbejdet med erhvervslivet, for at strategien kan realiseres.

Motivation

Danske børn og unge er meget dygtige til at tale engelsk, det kommer meget nemt gennem TV og spil. De kommunikerer ubesværet med omverden, og gennem deres engelske sprogkundskaber kommer de langt.

Anderledes ser det ud, når vi ser på sprogfagene tysk og fransk.

Faget tysk er et obligatorisk fag i folkeskolen fra 5. til 9. klasse - dog kan eleverne i stedet vælge fransk, hvis skolen udbyder det. Der er sket et markant fald i søgningen til sprogfagene på ungdomsuddannelserne, antallet af studenter med tre eller flere sprog er faldet fra 40 % til 4 %.

Andelen af unge, der vælger sproglige studieretninger i de gymnasiale uddannelser, er i frit fald. Færre end 1% af HHX-eleverne vælger sproglige studieretninger og på STX er det færre end 8%. Tilsvarende falder elevernes valg af sprog på A-niveau således, at der på både STX og HHX er færre end 5% af eleverne, som tager fx tysk på A-niveau.

Det har konsekvenser på den lange bane. Men allerede i dag står det klart, at den dalende interesse for sprog har betydning for vores erhvervsliv og politiske indflydelse. Regeringens nye udspil: Forberedt på fremtiden V Flere i gymnasiet har da også fokus på problemstillingen: Regeringen er særligt optaget af, at for mange unge i dag har valgt en samfundsfaglig studieretning og for få for eksempel har tysk eller naturvidenskab.

Erhvervslivet

Mange virksomheder har engelsk som koncernsprog, men det er ikke nok, når man skal handle med udlandet. [adresse] er vores næst største samarbejdspartner, og virksomhederne kan ikke få kvalificeret arbejdskraft, der gennem sproget der ud over det talte sprog også omhandler kulturforståelse. En analyse af fremtidens kompetencebehov i [adresse] har desuden kortlagt, at ca. en tredjedel af Region Midtjyllands virksomheder efterspørger kompetencer inden for tysk.

Erhvervslivet spiller en essentiel rolle i at forbedre fremmedsprogenes position og status. Behovet for de sproglige kompetencer kan synliggøres af erhvervslivet og dermed være med til at legitimere et øget fokus på disse. Ydermere spiller de en væsentlig rolle over for de unge ift. at italesætte vigtigheden af at kunne tale flere sprog. Virksomhederne fungerer således som sprogambassadører.

Vi har gennem en del år haft en særlig indsats for at styrke STEM-fagene, dem der bliver uddannet inden for STEM fagene, skal også bruge sprogkompetencer for, at de danske produkter kan komme ud i verden.

Det er afgørende for vores virksomheder, at de har de rette kompetencer inden for sprog, og her er engelsk ikke nok.

Børn og Unge har ansat en erhvervsplaymaker, som blandt andet bygger bro mellem Børn og Unges skoler og erhvervsliv. Der er i øjeblikket ikke aktiviteter, der understøtter brugen af fremmedsprog. I dag er samarbejdet udelukkende baseret på, at virksomhederne udviser interesse for at løfte opgaven om at samarbejde om at tilbyde aktiviteter i relation til fx fremmedsprog.

Dette vil vi gerne skærpe, så der er en større arrangement i erhvervslivet, herunder produktionsvirksomhederne til at øge elevernes motivation bl.a.ved at de indgå samarbejdsaftaler med sprogfokus.

Det politiske niveau

Der er endnu færre, der taler fransk, end tysk og engelsk. I EU er fransk et vigtigt sprog, og ved at færre danskere taler fransk, risikerer vi at miste indflydelse på lovgivningen. Jo færre danskere, der er med til at udforme lovgivning, jo færre er der til at gøre opmærksom på særlige danske forhold/værdier tidligt i processen. Det er et faldende antal danskere, som er ansat i EU-systemet. Tallene er lave – under måltallene for DK. Og det bliver værre fremover, for en stor del af de nuværende embedsmænd er tæt på pensionsalderen.

Undervisning af børn og unge

I juni 2024 var der 184 tysklærere og 46 fransklærere i [adresse], hvis det sammenholdes med antal af lærerstuderende, der søger ind på Via University Aarhus, er nettotilgangen ikke stor nok til, at der på sigt kan undervises i fagene. På Aarhus Universitet opleves der en halvering af optaget på tysk og fransk.

Vi ønsker derfor en målrettet indsats for at styrke sprogfagene, særlig tysk og fransk for at sikre gode sprogkundskaber til gavn for kulturforståelse og til styrkelse af dansk import og eksport.

[adresse] ønsker i tæt samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne og ehvervslivet/virksomhederne at arbejde målrettet for, at flere unge mennesker vælger og kan sprog, fordi der er brug for det som arbejdsredskab.

På vegne af partierne, ordfører på forslaget:

Inga Schultz, KF og Kristina Lauritsen, SF