### Resumé

Denne sag beskriver grundlaget for kommunalbestyrelsens principvedtagelse af omlægningsplanerne for de fem Lokale Treparter, som Vejle Kommune er en del af som led i "Aftale om et Grøn Danmark". Der redegøres for de Lokale Treparters rolle, omlægningsplanernes dynamiske karakter og principvedtagelsens betydning. Det forklares, hvordan [adresse] potentialekort over arealomlægningsprojekter er udviklet i samarbejde med lodsejere, lokale landbrugsorganisationer og Danmarks Naturfredningsforening i den ”Kommunale Trepart, samt hvordan projekterne i potentialekortet bidrager til de Lokale Treparters omlægningsplaner og opgør [adresse] samlede bidrag til indfrielse af målsætningerne i den Grønne Trepart.

### Sagsfremstilling

I denne sag fremlægges grundlaget for Byrådets principvedtagelse af omlægningsplanerne for de fem Lokale Treparter, som Vejle Kommune er en del af i regi af den Grønne Trepart. Det omfatter følgende:

1. Hvad er hhv. en Lokal Trepart og en omlægningsplan - og hvilke Lokale Treparter er Vejle Kommune med i?
2. Hvad betyder det, at omlægningsplanerne skal principvedtages i Byrådet?
3. Hvordan er [adresse] potentialekort med forslag til arealomlægningsprojekter udviklet?
4. Hvilke arealer indgår i [adresse] potentialekort og hvordan bidrager de til nationale målsætninger for Grøn Trepart?
5. Hvordan ser den videre proces i Grøn Trepart i Vejle Kommune?

Sagen beskriver således fælles fundamentet for de fem principvedtagelsessager (én for hver Lokal Trepart, som Vejle Kommune er en del af) som skal behandles i Klima-, Natur- og Miljøudvalget, Økonomiudvalget og Byrådet, udviklingsprocessen og resultatet: Potentialekortet, der viser [adresse] samlede bidrag til Grøn Trepart.

I selve principvedtagelsessagerne fremlægges den del af den enkelte Lokale Treparts omlægningsplan, som ligger indenfor [adresse] geografi.

**1.Lokale treparter skal udarbejde omlægningsplaner**

Folketingets ”Aftale om et Grønt [adresse]” og ”Aftale om Implementering af et Grønt [adresse]” mellem Ministeriet for Grøn Trepart og KL giver kommunerne ansvaret for den lokale organisering af 23 lokale treparter, der skal koordinere den lokale planlægning og implementering af omlægningsindsatsen. Hver Lokal Trepart skal planlægge, koordinere og gennemføre en omlægningsplan indenfor den enkelte treparts geografiske område. Den lokale trepart er et samarbejdsorgan, som skal drøfte, koordinere og tænke i helheder på tværs af kommunerne indenfor deres område.

Omlægningsplanerne skal vise vejen til målindfrielse af kvælstof og lavbundsindsatsen, og kommunen skal i omlægningsplanen arbejde for så vidt muligt, at identificere arealer, som har potentiale for at bidrage til beskyttet natur og hvor muligt også til strengt beskyttet natur. Omlægningsindsatsen omfatter en række forskellige virkemidler, fx udtagning af kulstofrige lavbundsjorder, vådområder, små vådområder, minivådområder, skovrejsning, ekstensivering og andre arealbaserede omlægningsindsatser, herunder at bidrage til bedre vilkår for natur og biodiversitet.

Omlægningsplanerne er såkaldte potentialekort. De er dynamiske og vil ændre sig over de kommende år, efterhånden som det viser sig hvilke projekter, der kan realiseres i praksis. Potentialekortet forpligter IKKE lodsejerne til at omlægge eller afstå jord, men giver et samlet overblik over de fælles muligheder for at nå målene i den Grønne Trepart.

*Vejle Kommune indgår i fem lokale treparter*
[adresse] geografi indgår i fem lokale treparter (se figur 1), hvoraf Klima-, Natur- og Miljøudvalget har valgt at kommunen skal være aktive medlemmer i to lokale treparter ([adresse]/[adresse] og [adresse]) og passivt medlem i tre lokale treparter ([adresse], Horsens og [adresse]).

Hver lokal Trepart består af lokalpolitikere og evt. embedsmænd fra de kommuner, der ligger inden for trepartens geografiske område, repræsentanter fra lokale landbrugsorganisationer, Naturstyrelsen og Danmarks Naturfredningsforening.

Klima-, Natur- og Miljøudvalget har udpeget politiske repræsentanter til de treparter, hvor Vejle Kommune er aktive medlemmer og Teknik og Miljøforvaltningen har gennem hele forløbet deltaget aktivt i formulering af omlægningsplanen i alle fem lokale treparter indenfor kommunens egen geografi. I den Lokale Trepart for [adresse]/[adresse] har Vejle Kommune været formands- og sekretariatskommune og dermed ledet processen.

Der er i efteråret 2025 opnået konsensus om omlægningsplanerne i alle de fem Lokale Treparter som Vejle Kommune er en del af, og alle omlægningsplaner er fagligt verificeret af Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø. Dermed er de klar til principvedtagelse i kommunalbestyrelserne.

*Figur 1 – De fem Lokale Treparter Vejle Kommune er en del af*

![](data:image/jpeg;base64...)

**2. Byrådets principvedtagelse af omlægningsplanen**
Kommunalbestyrelserne skal principvedtage de projekter i de lokale treparters omlægningsplan, der i IT-platformen MARS er registreret inden for egen kommunegrænse inden udgangen af 2025.

*Kommunalbestyrelsen skal med principvedtagelsen alene tilslutte at Vejle Kommune og den relevante Lokale Trepart arbejder videre med projekterne i den dynamiske omlægningsplan, der foreligger på nuværende tidspunkt for den lokale treparts geografiske område.*

Principvedtagelsen er derfor ikke bindende for de enkelte projekter, men er en tilkendegivelse fra kommunen om, at der arbejdes videre med omlægningsindsatsen ud fra de principper som de lokale treparter har udarbejdet. De enkelte projekter vil skulle opnå nødvendig godkendelse og myndighedsbehandling, når de bliver konkrete.

Forvaltningen har udarbejdet én principvedtagelsessag for hver lokal trepart, Vejle Kommune indgår i til behandling i Klima-, Natur- og Miljøudvalget, Økonomiudvalget og Byrådet.

Bemærk: Alle kommunalbestyrelser i hver enkelt Lokal Trepart skal principvedtage omlægningsplanen, for at der kan arbejdes videre med den. Hvis blot et enkelt Byråd IKKE principvedtager omlægningsplanen skal den nationale Politiske Task Force finde en løsning.

**3. Lokalt samarbejde i Den Kommunale Trepart**
For at understøtte det lokale samarbejde om Grøn Trepart etablerede Klima-, Natur- og Miljøudvalget i starten af 2025 en ”Kommunal Trepart” for Vejle Kommune, hvor de lokale landbrugsorganisationer er repræsenteret af formanden for Vejle-Fredericia Landboforening og Danmarks Naturfredningsforening ved den lokale Vejle-afdelings formand. Klima- Natur- og Miljøudvalgets formand er også formand for den Kommunale Trepart.

Den Kommunale Trepart har hjulpet med at sætte den politiske ramme for udarbejdelse af omlægningsplanen og skabe samarbejde om og fælles forståelse for opgaven på tværs af interessenterne og de fem lokale treparter, som Vejle Kommune er en del af.

Den Kommunale Trepart opfordrer det nye Klima-, Natur- og Miljøudvalg til at bygge videre på det gode samarbejde mellem interessenterne, når potentialekortet skal videreudvikles, implementeres og revideres i 2026 og frem (se følgebrev fra den kommunale trepart i bilag 1), så det fortsat er en fælles bestræbelse at nå målene i den Grønne Trepart.

*Lodsejer- og interessentinddragelse*
Lodsejernes medvirken i arealomlægningsprojekter under Grøn Trepart er frivillig. Derfor har mobilisering og involvering af lodsejerne været en central del af arbejdet med at udvikle omlægningsplanen for Vejle Kommune. Lodsejernes egne forslag til arealomlægning har været et vigtigt afsæt for udvikling af skitseprojekter i den kommunale treparts tegnegrupper. Samtidig har den bredere offentlighed en interesse i omlægningsplanen, som kommer til at påvirke mange lokalsamfund og den samlede udvikling af Vejle Kommune.

Den Kommunale Trepart har afholdt følgende borger- og lodsejermøder om Grøn Trepart i Vejle Kommune i 2025:

* 1. april 2025: Stormøde i [adresse] med generel information målsætninger og proces for Grøn Trepart, herunder præsentation og paneldebat med medlemmerne af den kommunale trepart (ca. 300 deltagere)
* 4. og 11. juni: Tre ens lodsejermøder med information om målsætninger, kompensationsmuligheder ved arealomlægning, samt mulighed for at tegne egne arealbidrag på kort (ca. 600 deltagere, 160 indtegninger, ca. 2000 ha.)
* 9. oktober: To ens lodsejermøder med information om omlægningsplanen for indtegnede lodsejere, kompensationsmuligheder og implementeringsprocessen, samt mulighed for individuelle samtaler ved kort (ca. 450 deltagere i alt)

Der har på alle møder været både kritiske spørgsmål, men en overvejende positiv interesse for at bidrage til den Grønne Trepart.

Den Kommunale Trepart har i 2025 udsendt tre breve i E-boks til lodsejere i det åbne land:

* 21.5.2025: Invitation til lodsejermøder om Grøn Trepart til lodsejere, ca. 6000 modtagere (bilag 2)
* 7.7.2025: Information om muligheden for at bidrage til den Grønne Trepart til lodsejere, ca. 6000 modtagere (bilag 3)
* 1.10.2025: Orientering til alle lodsejere, som er indtegnet i omlægningsplanen med kort over projekter med 1543 modtagere (bilag 4)

Teknik og Miljø har på baggrund af lodsejerbreve og -møder modtaget en række projektforslag, som er en del af grundlaget for de projekter, der er indtegnet i omlægningsplanen.

Endelig er der afholdt møde i Klima-, Natur- og [adresse] 17.6, hvor de grønne organisationer, vandværker, landbrugsorganisationer, m.fl. i Vejle Kommune har haft mulighed for at byde ind med forslag til udtagning af arealer.

*De Lokale Treparters rammer for udarbejdelse af omlægningsplanen*
De fem Lokale Dina Andresen rammer og principper for udarbejdelse omlægningsplanen fremgår af tabel 1. Rammerne varierer i forhold til følgende:

* Grad af målopfyldelse: Erfaringen fra tidligere omlægningsprojekter har vist, at der vil være et frafald på rejsen fra den første projektskitse og til den faktiske projektrealisering. Nogle Lokale Treparter har derfor valgt, at omlægningsplanen skal levere mere end indsatsbehovet. Dette er gjort for at reducere risikoen for at skulle genbesøge lodsejere og opstarte processen igen
* Kvælstofeffekt af vådområde projekter: MARS anvender standardtal til beregning af projekternes effekt. Erfaringer fra tidligere vådområdeprojekter viser, at reduktionen af kvælstof pr. hektar kan være lavere end den i MARS beregnede værdi på 90 kg N/ha. Derfor har den Lokale Trepart [adresse] valgt at anvende en standard på 60 kg. N/ha. Dette er gjort for at reducere risikoen for at skulle genbesøge lodsejere og opstarte processen igen.

Fælles for tilgangen i de fem Lokale Treparter har dog været at opfordre kommunerne til at byde ind med de arealer, hvor der er høj grad af synergi mellem forskellige mål (fx drikkevandsbeskyttelse, biodiversitet, vandtilbageholdelse, mv.), samt stor effekt i forhold til kvælstofreduktion og udtagning af lavbundsjord.

Den Kommunale Trepart har valgt, at Vejle Kommune skal følge de rammer, de Lokale Treparter har formuleret – selvom det medfører forskellige tilgange til målopfyldelse og udregning af kvælstofeffekt i forskellige dele af kommunen.

*Tabel 1 – Rammer for udarbejdelse af omlægningsplanen i de fem lokale treparter*

![](data:image/jpeg;base64...)

*Sådan er potentialekortet for Vejle Kommune udarbejdet*
De projekter, der indgår i [adresse] potentialekort er blevet til i tæt samarbejde mellem landbrugets rådgivere, udtagningskonsulenter, frivillige fra Danmarks Naturfredningsforening og de faglige medarbejdere i Teknik og Miljøforvaltningen, idet der blev etableret fælles ”tegnegrupper” under den Kommunale Trepart.

Tegnegruppernes opgave har været at udvikle skitseprojekter til omlægningsplanen med afsæt i følgende:

* Rammer for målopnåelse, kvælstofeffekt og naturpotentiale fra de lokale treparter, samt de principper og kriterier som den Kommunale Trepart har opstillet for udarbejdelse af omlægningsplanen i Vejle Kommune,
* [adresse] fra lodsejerne i Vejle Kommune (+2000 ha.), som giver indtryk af, hvor der er lodsejeropbakning til arealomlægning
* Analyse af potentielle arealsynergier i Vejle Kommune udarbejdet af Teknik og Miljø og andre relevante arealanalyser fra fx SEGES, de danske universiteter, Ministeriet for Grøn Trepart m.fl., som viser hvor der kan foretages arealeffektiv udtagning.

Omlægningsplanen er udarbejdet i IT-platformen MARS og består af projekter, der bruger forskellige virkemidler (se figur 2) og kan være på forskellige stadier:

* Igangværende projekter: Omlægningsprojekter som har fået forundersøgelsestilsagn, etableringstilsagn eller er anlagt, og som i forskellig grad gennemgået den nødvendige lodsejerinddragelse og myndighedsbehandling, der gør, at projekternes placering er offentligt kendt.
* Skitseprojekter: Forslag til fremtidige projekter, som har undergået en lav grad af lodsejer-, borger- og interessentinvolvering. De er heller ikke myndighedsbehandlet iht. gældende lovgivning. Dette sker først senere, efterhånden som projekterne konkretiseres og realiseres.

Alle lodsejere, hvis jord er indtegnet i potentialekortet som enten skitse- eller igangværende projekt er informeret via brev i E-boks, de er blevet inviteret til orienteringsmøder og har haft mulighed for at komme med bemærkninger til projektforslagene. Bemærkningerne vil blive behandlet i forbindelse med forundersøgelser af de enkelte projekter og revision af omlægningsplanen i 2026 og frem.

Forvaltningen har overført omlægningsplanen fra MARS til [adresse] GIS-system, som grundlag for information af lodsejerne og den politiske sagsbehandling. Omlægningsplanen gøres offentligt tilgængelig på kommunens hjemmeside samtidig med offentliggørelse af dette dagordenspunkt.

*Figur 2 - Virkemidler i Grøn Trepart*

![](data:image/jpeg;base64...)

**4. Resultat: Potentialekortet for Vejle Kommune**

I dette afsnit redegøres for det samlede bidrag fra Vejle Kommune til de Lokale Treparters omlægningsplaner og de national for den Grønne Trepart.

*Antal projekter*

[adresse] bidrag til de lokale treparters omlægningsplaner består af 147 projekter, som fremgår af bilag 5 (kort- og tabelformat). Tabel 2 viser hvordan projekterne fordeler sig på virkemidlerne i de forskellige Lokale Treparter, kystvandgrupper og delvandoplande. Bemærk, knap halvdelen af projekterne er skovrejsningsprojekter, hvoraf langt de fleste er mindre en 5 ha. Desuden ligger der flere projekter under ekstensivering og minivådområder, da en række små projekter er grupperet af tekniske årsager.

Tabel 3 viser antal af skitseprojekter og igangværende projekter i [adresse] potentialekort fordelt på [adresse], Kystvandgruppe og vandoplande. Heraf fremgår det, at 100 projekter er nye skitseprojekter, hvilket svarer til 2/3 af det samlede antal projekter. Ca. halvdelen af skitseprojekterne omfatter privat skovrejsning ca. halvdelen.

*Tabel 2 – Antal projekter fordelt på Lokal Trepart, kystvandgruppe og virkemiddel (antal)*

![](data:image/jpeg;base64...)

*Tabel 3 - Antal skitseprojekter og igangværende projekter fordelt på vandoplande, kystvandgrupper og Lokale Treparter*

*![](data:image/jpeg;base64...)*

*Areal*

[adresse] omlægningsplan omfatter 9888 hektar af ud af kommunens samlede areal på 105.993 hektar, hvilket svarer til ca. 9,3 %. Heraf er langt størstedelen skitseprojekter (7214 ha.), mens ca. ¼ er ansøgte projekter (ca. 2674 ha.), se tabel 4.

Den Kommunale Trepart har i 2026 fokuseret på at finde de arealer, der effektivt kan bidrage til reduktion af kvælstofudledningen fra landbruget og udtagningen af lavbundsjorde. Det afspejler sig i den måde arealerne fordeler sig på de forskellige virkemidler jf. tabel 5. Vådområder og lavbundsprojekter står tilsammen for 8432 ha., hvilket svarer til ca. 85 % af de i alt 9888 hektar, som er udpeget i omlægningsplanen. Til trods for det store antal skitseprojekter og igangværende projekter med skovrejsning, så udgør det kun ca. 10 % af det areal, der er med i omlægningsplanen.

*Tabel 4 - Areal af skitseprojekter og igangværende projekter fordelt på [adresse], kystvandgrupper og delvandoplande (hektar)*

*![](data:image/jpeg;base64...)*

*Tabel 5 - Areal i potentialekortets projektforslag fordelt på virkemiddel (hektar)*

![](data:image/jpeg;base64...)

*Landbrugsareal*

Der er fortrinsvis tegnet landbrugsarealer ind i potentialekortet, idet ca. 7396,3 ha. af projektforslagene omfatter arealer som enten er i omdrift (dvs. der dyrkes afgrøder) eller udlagt til permanent græs. Samlet set omfatter omlægningsplanen ca. 12 % af landbrugsjorden i Vejle Kommune jf. tabel 6. Der er dog stor forskel mellem vandoplandene, hvilket bl.a. kan henføres til forskelle i krav til reduktion af kvælstofudledning, som uddybes nedenfor.

*Tabel 6 – Areal og andel af landbrugsjord i Vejle Kommune, som er indtegnet i potentialekortet fordelt på vandoplande (hektar og procent)*

![](data:image/jpeg;base64...)

*Kvælstofindsats*
Målsætningen i den Grønne Trepart er, at kvælstofudledningen reduceres med ca. 13.800 tons / år på landsplan, for at sikre genopretning af en god økologisk tilstand i de danske søer, vandløb og farvande, som [adresse] er forpligtet til ifølge EU's Vandrammedirektiv. Dette reduktionsmål er i Vandmiljøplan III fordelt på 37 kystvandgrupper, hvor i der indgår 109 delvandoplande. Ingen af disse følger kommunegrænserne, hvilket er en del af årsagen til, at de Lokale Treparter er nedsat som tværgående samarbejdsfora.

Den Kommunale Trepart har udregnet Vejle Kommunes andel af reduktionsmålet for de enkelte vandoplande med afsæt i [adresse] andel af det samlede areal i vandoplandet. Denne ”proportionale andel” er anvendt som vejledende mål for kommunens bidrag til kvælstofindsatsen. Det er IKKE et bindende mål, da kommunerne i fællesskab har ansvaret for at nå målet for de delvandoplande, der går på tværs af de administrative grænser, og for kystvandgruppen som helhed.

[adresse] proportionale andel af kvælstofindsatsbehovet i de delvandoplande, der favner kommunens geografi er ca. 386 tons kvælstof pr. år jf. tabel 7. [adresse] potentialekort indeholder projekter med en samlet kvælstofeffekt på 609,6 tons kvælstof pr. år, hvilket svarer til 158 % målopfyldelse. Graden af målopfyldelse varierer dog mellem de forskellige vandoplande, hvor [adresse] udmærker sig ved 386 % målopfyldelse, men også i [adresse] og Yderfjord er målopfyldelsen på over 200 %. Den Kommunale Trepart har valgt denne tilgang ud fra de rammer, de Lokale Treparter har stillet op, samt de tidligere nævnte erfaringer fra andre omlægningsprojekter, hvor kvælstofeffekt typisk er lavere og en mindre del af det foreslåede projektareal forventes realiseret. Dette er med til at gøre potentialekortet robust i forhold til ændringer.

Vejle Kommune har identificeret skitseprojekter med en samlet kvælstofreduktion på 481 ton til videre sagsbehandling.  I Vejle Kommune er der samtidigt indgået tilsagn til forundersøgelse eller etablering af projekter med en samlet kvælstofreduktion på 130 ton. Mere end 85 % af kvælstofreduktionen, dvs. 497 tons kvælstof pr. år,  kommer fra de foreslåede vådområdeprojekter, mens lavbundsprojekterne tegner sig for ca. 71 tons. Minivådområder har potentiale til at bidrage med ca. 23 tons, mens skov og ekstensiveringsprojekter bidrager med hhv. 16 og 5 tons kvælstof pr. år.

*Tabel 7 - Kvælstofreduktionsmål og graden af målopfyldelse fordelt på vandoplande, kystvandgrupper og Lokale Treparter i Vejle Kommune (tons kvælstof pr. år og procent)*

![](data:image/jpeg;base64...)

*Lavbundsindsats*
Der er ikke lokale mål, men et samlet nationalt mål om at udtage 140.000 ha kulstofrige lavbundsjorde inkl. randarealer på landsplan frem mod 2030. Lavbundsjordene er defineret ved et bestemt indhold af tørv i jorden, hvorfor de er bundet til specifikke lokaliteter.

[adresse] potentialekort indeholder 2072 ha. lavbundsjord, jf. tabel 6. Der er identificeret skitseprojekter med en samlet udtagning af lavbundsjorde på 974 ha. til videre sagsbehandling. I Vejle Kommune er der samtidigt indgået tilsagn til forundersøgelse eller etablering af projekter, der samlet bidrager med 1098 ha. til lavbundsindsatsen.

Victor Laursen ligger fortrinsvis i de områder af kommunen, der hører under den Lokale Trepart [adresse] (1251 ha.), [adresse] (527 ha.) og [adresse] (123 ha.). Bemærk, arealet af lavbundsjorde i potentialekortet er større end arealet i lavbundsprojekter i tabel 5, da der godt kan være lavbundsjord i projekter, som benytter andre virkemidler, fx vådområder.

*Tabel 6 - Lavbundsjord i [adresse] potentialekort (hektar)*

![](data:image/jpeg;base64...)

*Skovrejsningsindsats*
Ifølge ”Aftale om et Grønt [adresse]” skal der rejses 250.000 hektar ny skov, heraf 100.000 hektar urørt skov på landsplan inden 2045. Hvordan dette fordeles er mellem kommunerne, er ikke afklaret, og der er derfor ikke noget bindende mål for skovrejsning i omlægningsplanen endnu. Vejle Kommune har dog en målsætning om at rejse 3000 ha. skov i perioden 2020-2030, som er anvendt som pejlemærke i udarbejdelsen af potentialekortet.

Der indgår skovrejsningsprojekter svarende til 1045 ha. i potentialekortet for Vejle Kommune jf. tabel 5. Der er skitseprojekter med et samlet potentielt skovareal på 839 ha., som hvor lodsejer har tilkendegivet interesse for skovrejsning eller har fået tilladelse til at rejse skov. Derudover indgår 206 ha. hvor lodsejer har fået tilsagn om tilskud og/eller rejst skoven. Der er ikke indtegnet skov som virkemiddel uden interesse fra lodsejer.

*Naturpotentiale*
Den Grønne Trepartaftale indeholder en målsætning om, at 20 % af det danske areal skal være beskyttet eller strengt beskyttet natur. Der er ikke opstillet bindende mål for indtegning af natur i omlægningsplanen endnu, men der har været mulighed for at pege på områder ”naturpotentiale”. At der er naturpotentiale på et areal i omlægningsplanen betyder alene, at der er overlap mellem afgrænsningen og de faglige vurderinger af biodiversitet og natur, som er udarbejdet af hhv. Biodiversitetsrådet og Aarhus Universitet og integreret i IT-systemet MARS. Indtegnede områder med naturpotentiale er IKKE omfattet af nogen form for beskyttelse og deltagelse er frivillig som i alle andre af omlægningsplanens projekter.

Der indgår områder med naturpotentiale svarende til 1394 ha. i omlægningsplanen for Vejle Kommune jf. tabel 7. Heraf overlapper ca. 900 hektar med de ovennævnte faglige forslag til beskyttet natur. De resterende knap 400 hektar er allerede beskyttet natur (jf. § 3 i Naturbeskyttelsesloven eller Natura 2000 område).

Vejle Kommune har kun indtegnet naturpotentiale i områder hvor der også er tegnet et vådområde- eller lavbundsprojekt i omlægningsplanen, da regeringen har varslet en ny Biodiversitetslov og evt. finansiering i 2026. Udvalget forelægges et forslag til fremgangsmåde for indtegning af skov og naturpotentiale i 2026 i en separat sag på dette møde. Den Kommunale Trepart bakker op om, at der tegnes mere naturpotentiale ind i omlægningsplanen i 2026.

*Tabel 7 - Naturpotentiale i omlægningsplanen for Vejle Kommune (hektar)*

![](data:image/jpeg;base64...)

**5. Videre proces**
Når omlægningsplanen er principvedtaget af alle kommunalbestyrelser i den lokale trepart, publicerer sekretariatskommunen omlægningsplanen i [adresse], så omlægningsplanen bliver offentligt tilgængelig. Vejle kommune offentliggør med afsæt i den Kommunale Treparts anbefaling potentialekortet for sin egen geografi på hjemmesiden den 26. november i forbindelse med opstart af den politiske godkendelsesproces.

Kommunerne skal i samarbejde med de lokale treparter efter principvedtagelsen i 2025 og frem mod 2030 sikre en løbende opdatering af omlægningsplanen, så den hele tiden viser vejen til målopfyldelse. Sideløbende arbejder Vejle Kommune i sammen med lodsejerne med at udvikle projekterne i omlægningsplanen frem mod realisering.

Der forventes at være behov for tværgående indsatser i relation til øvrig kommunal planlægning i forbindelse med implementering af omlægningsplanen, herunder myndighedsbehandling og evt. tilpasning af kommuneplanen, hvis det viser sig nødvendigt.

### Økonomi

Vejle Kommune har modtaget særlige midler til Grøn Trepart, i alt 6,34 mio. kr. i perioden 2025-2032 til udvikling og implementering af omlægningsplanerne. Der er statslig finansiering knyttet til de virkemidler der indgår i planen (fx vådområder, lavbundsprojekter, minivådområder, etc.), som inkluderer fuld finansiering af kommunens arbejde med forundersøgelse og projektrealisering, kompensation til lodsejere, mv. Der er dog ikke pt. afsat midler til finansiering af kommunernes arbejde med naturprojekter eller til kompensation af de lodsejere, der vælger at deltage i denne type projekter. Der skal derfor findes finansiering hertil hos private fonde, kommunens eget budget eller i staten, fx forbindelse med en ny biodiversitetslov.

### Klima og resiliensvurdering

Aftale om et Grøn Danmark (Grøn Trepart) opstiller mål for landbrugets bidrag til klimaindsatsen, genopretning af en god økologisk tilstand i de danske søer, vandløb og farvande og den danske natur. Omlægningsplanerne for de fem Lokale Treparter bidrager til realiseringen af [adresse] målsætninger CO2-reduktioner i landbrugssektoren, samt kvælstofindsatsen i de delvandoplande i treparten, som kommunen er en del af. Endelig bidrager omlægningsplanen til realisering af Klimaplanens mål om etablering af 3000 ha skov i kommunen inden 2030 og til realisering af Biodiversitetsstrategien.

### Sagens videre forløb

Sagen skal behandles af Økonomiudvalget og Byrådet

### Historik

#### Teknik- og Miljødirektøren indstiller , den 1. december 2025, punkt 191:

**at** orienteringen tages til efterretning.

####

#### Beslutning fra Klima-, Natur- og Miljøudvalget, den 1. december 2025, punkt 191:

Taget til efterretning.

####

#### Beslutning fra Økonomiudvalget, den 8. december 2025, punkt 303:

Taget til efterretning.

Fraværende: Mik Thomsen.

Fraværende: Anders Andresen.

### Beslutning

Taget til efterretning.

Fraværende: Jenny Holst. I stedet mødte Bo Thorsen.

Fraværende: Frederikke Mathiesen.