Folkeskolereform - Oplæg til mål og styringsparametre - Med høringssvar 
Sagsfremstilling 
27.    Folkeskolereform - Oplæg til mål og styringsparametre - Med høringssvar  
                                                                                                                        Åbent 
Sagsnr.: 326-2013-37679       J.nr.: 17.01.00            Kristine Christensen.: 326-2014-21073 
  
[adresse] 
Folkeskolereformen træder i kraft ved det kommende skoleår.  
Vi har en god folkeskole, men reformen lægger klart op til, at vi skal gøre det endnu bedre. Folkeskolen skal være 
ambitiøs på elevernes vegne. Fagligheden skal være i fokus, og vi skal være bedre til at styrke den enkelte elevs 
læring. 
  
Folkeskolereformen medfører nye krav til kommunernes mål- og resultatstyring med fire overordnede nationale mål, 
der skal opgøres på lokalt niveau og suppleres med lokale målsætninger og hermed danne grundlag for løbende 
opfølgning og udvikling af kvaliteten i folkeskolen. 
  
Det vedhæftede notat har til formål at give et oplæg til de samlede målsætninger for folkeskolerne i Kalundborg 
Kommune og skal betragtes som de overordnede politiske ønsker til skolernes udvikling.  
  
Notatet er tredelt. Det giver en kort beskrivelse af folkeskolereformens indhold og målsætninger, dernæst en 
beskrivelse af de nuværende målsætninger og strategier på børne- og ungeområdet og afslutningsvist et oplæg til 
de fremtidige politiske målsætninger for skolerne i Kalundborg Kommune. 
  
Når der i forbindelse med reformen skal sættes mål for udviklingen af folkeskolerne i Kalundborg Kommune, giver 
det en oplagt mulighed for at samle de nuværende kommunale målsætninger i et samlet billede for at skabe en 
bedre sammenhæng mellem de forskellige mål og en mulighed for at se dem i en helhed. 
  
Oplægget til fremtidige mål tager derfor udgangspunkt i reformudspillet og er dernæst suppleret med de 
overordnede målsætninger fra Fremtidens Folkeskole, [adresse] samt Ungestrategien. Samtidig er der 
opstillet konkrete mål for de ændringer, der ønskes i praksis, og som kan medvirke til at understøtte en reel 
forandring. Praksismålene er målrettet udvalgte temaer i reformen, der særligt sætter kursen for en ny og anderledes 
skoledag. 
  
Oplægget til målsætninger tager udgangspunkt i reformens intentioner omkring afbureaukratisering. Det vil sige, at 
der er udvalgt få, klare og relevante mål, der viser den politiske retning samtidig med, at der på skolerne er lokalt 
råderum, således at målsætningerne kan udfoldes i den aktuelle lokale kontekst.  
  
Det betyder samtidig, at målene ikke afspejler hele opgaveløsningen men understøtter et fokus i den politiske 
styring. Den politiske målstyring lægger således op til, at der angives en klar retning, og der herunder gives ansvar 
og vises tillid.  
  
BEHANDLING 
Direktionen, Børn og Familieudvalget, Økonomiudvalget, Kommunalbestyrelsen. 
  
INDSTILLING 
Fagcenterchef for Småbørn og Undervisning indstiller, at oplægget til mål og styringsparametre sendes i høring hos 
de relevante parter. 
  
Økonomiudvalget 2010-13 møde den 11. december 2013: 
Udvalget vedtog at anbefale Børn- og Familieudvalgets indstilling. 
Kommunalbestyrelsen 2010-13 møde den 18. december 2013: 
Kommunalbestyrelsen vedtog at godkende Økonomiudvalgets indstilling. 
Direktionens møde den 2. december 2013: 
Direktionen vedtog at anbefale Fagcenterchefens indstilling. 
Børn- og Familieudvalget 2010-13 møde den 4. december 2013: 
Udvalget vedtog at anbefale fagcenterchefens indstilling. 
  
Administrationens tilføjelse d. 28. januar 2014-01-21 
Der er indkommet i alt 28 høringssvar fra henholdsvis skolers MED udvalg og Skolebestyrelser, MED udvalg fra 
Fagcenter for Småbørn og Undervisning samt fra faglige organisationer på området. 
  
Overordnet set er der tilslutning til oplægget omkring mål og Tobias Jeppesen. 
Høringssvarene indeholder en række forskellige kommentarer til oplægget eller anbefalinger til det fremadrettede 
arbejde af varierende karakter. De redaktionelle bemærkninger vil blive indarbejdet i oplægget. 
  
Nedenfor nævnes to pointer, der fremtræder i flere høringssvar: 
En del af høringssvarene forholder sig på forskellig vis til målene samt opfølgningen på og afrapporteringen af 
målene. Herunder blandt andet at det er vigtigt at få konkretiseret målene samt målemetoden, så den viden, der 
kommer ud, giver et rigtigt billede. I relation hertil er der også høringssvar, der peger på, at det er vigtigt at tage 
højde for skolernes udgangspunkt i opfølgningen. Som en del af drøftelsen omkring mål og opfølgning nævnes, at 
det er vigtigt at have afbureaukratisering for øje og at have en kritisk sans over for testresultater. 
Kommentarerne vil indgå i den kommende tilpasning af kvalitetsrapporten, som bliver omdrejningspunktet for 
skolernes tilbagemelding til Kommunalbestyrelsen. 
  
En del af høringssvarene bemærker, at reformen betyder, at skolens ledere samt medarbejdere skal løfte en ny 
opgave, der som følge deraf bør have kompetencerne til at løfte opgaven. Der lægges op til, at det kan indskrives i 
oplægget til mål og Isabella Søndergaard eller, at det sikres, at der forløber en sideløbende proces. 
I forbindelse med udmøntningen af reformen arbejdes der allerede nu med at tilrettelægge kompetenceudvikling for 
ledere og medarbejdere med henblik på at komme i hus med de opstillede målsætninger. 
  
Der gøres opmærksom på en misforståelse omkring målet ”96 % af eleverne går på den almindelige folkeskole”. 
Umiddelbart er dette mål tolket som et mål om andel af elever, der går på folkeskole kontra privat. Dette er en 
misforståelse, da målet har fokus på den procentvise andel, der går i folkeskole og ikke modtager 
specialundervisning i et særligt tilbud. 
Der er således ikke fremsat et kvantitativt mål for, at flere skal vælge folkeskolen frem for fri- eller privatskoler. 
  
BEHANDLING 
Direktionen, Børn og Familieudvalget, Økonomiudvalget, Kommunalbestyrelsen. 
                                       
INDSTILLING 
Fagcenterchef for Småbørn og Undervisning indstiller,: 
· At oplægget til mål og styringsparametre godkendes med mindre redaktionelle ændringer, og kommentarer 
omkring mål og opfølgning indskrives i det videre arbejde i forbindelse med tilpasningen af kvalitetsrapporten.  
· At oplægget til mål og styringsparametre danner grundlag for skolernes arbejde med reformen samt den løbende 
opfølgning og dialog omkring skolernes udvikling. 
  
ØKONOMISKE KONSEKVENSER 
Der er ingen økonomiske konsekvenser. 
  
Direktionens møde den 4. februar 2014: 
Direktionen vedtog at anbefale fagcenterchefen for Småbørn og Undervisning's indstilling. 
  
  
Børn- og Familieudvalgets møde den 5. februar 2014: 
Udvalget anbefaler indstillingen med følgende kommentarer med udgangspunkt i høringssvarene: Punkt 4 på side 7 | 
|arbejdsmarkedet| erstattes med |samfundet|, punkt 2 side 9 |i den understøttende undervisning| erstattes af |hele 
skoledagen| og i punkt 8 side 9 tilføjes |i samarbejde med skolens medarbejdere| efter |skolens ledelse|. 
Det bemærkes, at der sideløbende arbejdes med kompetenceudvikling. 
Økonomiudvalgets møde den 19. februar 2014: 
Udvalget vedtog at anbefale Børn- og Familieudvalgets indstilling. 
  
Bilag 
  
  
  
  
  
Kommunalbestyrelsens møde den 26. februar 2014: 
Kommunalbestyrelsen vedtog at godkende Økonomiudvalgets indstilling. 
Folkeskolereformen - oplæg til mål og styringsparametre.docx 
326-2013-352331 
Sammenskrivning af høringssvar-Mål og Styring.docx 
326-2014-30317 
Høringssvar - mål og styringsparamtre.pdf 
326-2014-30348 
