### Beslutninger

Forslaget blev på byrådsmødet den 8. maj 2024 henvist til Magistraten med henblik på at indgå i budgetdrøftelserne for 2025.

###

BUDGETFORSLAG FRA SF

Baggrund

Et godt velfærdssamfund er med til at sikre tryghed og lige muligheder, hvor det ikke er pengepungens størrelse der afgør hvilken hjælp eller service man møder.

Der har de sidste 20 år flere gange været besparelser i [adresse] og mange steder løber medarbejderne alt for hurtigt, samtidig med at for mange borgere ikke oplever det velfærdssamfund de forventer at møde.

Igennem de seneste mange år har den helt klare tendens været, at partierne bag budgetforligene har måttet gennemføre besparelser og løbende effektiviseringer for at få økonomien i balance.

I år står byrådet overfor en udfordring med at finansiere en række store og vigtige indsatser som forligskredse har sendt frem til budgettet. Forslag som det vil være umuligt at finansiere uden enten at gennemføre besparelser på andre områder eller gennem en skattestigning.

Regeringen prioriterer kommunerne alt for lavt, når der bruges løs af det økonomiske råderum og en lang række af hverdagsforbedringer som vi kunne gennemføre kan ikke finansieres indenfor den økonomiske spændetrøje som kommunerne er i.

1. Færre medarbejdere til flere indbyggere

[adresse] er vokset massivt gennem de seneste år, men budgetterne er ikke fulgt med. I 2010 var der således 78 fuldtidsansatte i [adresse] pr. 1000 borgere, mens der i 2023 var omkring 64 fuldtidsansatte pr. 1000 borgere. Udviklingen taler sit tydelig sprog om at den kommunale velfærd er under pres.

2. Aarhusianerne har fået flere penge mellem hænderne

Til trods for den aktuelle inflation er aarhusianernes privatøkonomi gennemsnitligt forbedret markant.

Ovenpå en tid med inflation og lønstigninger i såvel private som offentlige overenskomster har privatøkonomien det godt for det store flertal, mens det offentlige forbrug er stagneret, samtidigt med at indbyggertallet vokser. Hvis ikke vores by skal udvikle sig i retning af ”A-hold” for dem der kan købe private løsninger og ”B-hold” for resten og en by hvor vi ikke længere mødes på kryds og tværs af forskellene i vores samfund, er det nødvendigt at forskellen mellem privat indkomststigning og serviceniveauet i velfærden ikke fortsætter med at vokse.

På landsplan har KL set på udviklingen fra 2010-2020. I perioden er det offentlige forbrug samlet set ”vokset” med - 0,3% om året pr. borger, når der tages højde for demografi, mens det private forbrug er vokset med 1,0% om året pr. borger. Havde væksten i [adresse] forbrug svaret til væksten i det private forbrug ville budgettet i [adresse] være omtrent 1 mia. kr. højere end det er tilfældet.

3. Aarhusianerne betaler langt mindre i skat end gennemsnittet

[adresse] har en indkomstskat på 24,52%. Det er den tredje laveste kommunale indkomstskat i [adresse]. Kun Vejle Kommune og Billund Kommune har en lavere indkomstskat end [adresse].

Den gennemsnitlige kommunale indkomstskat i [adresse] er i 2023, på 25,4 %. Dvs. 0,9 %-point højere end i [adresse]. Den gennemsnitlige kommunale indkomstskat i [adresse] er i 2023 på 25,5 %. Dvs. næsten 1 %-point mere end i [adresse].

Vores grundskyldspromille er på 6 promille. Den gennemsnitlige grundskyldspromille i [adresse] er i 2023 på 10,2 promille. Dvs. 4,2 promille-point højere end i [adresse]. Den gennemsnitlige grundskyldspromille i [adresse] er i 2023 på 11,8 promille. Dvs. 5,8 promille-point højere end i [adresse].

Den lavere skattebetaling i [adresse] betyder også at niveauet for serviceudgifter er lavt. I budgetterne for 2023 er serviceudgifterne pr. indbygger tredje lavest blandt samtlige danske kommuner. Kun Vejle Kommune og Frederiksberg Kommune budgetterer med lavere serviceudgifter pr. indbygger.

I en analyse ”Det Skæve Danmark” som Cevea udarbejdede i maj 2023 placerer [adresse] sig på en 87. plads på velfærd og på en 27. plads på velstand ud af 24 kommuner. (Det skæve [adresse] - Cevea).

4. Skattestigning skal fastholde velfærden

På den baggrund mener vi, at det er helt rimeligt at bede aarhusianerne om at betale mere i skat for at sikre, at den velfærd vi leverer til børn, ældre og socialt udsatte er på et rimeligt niveau. Og aarhusianerne er enige med os.

En undersøgelse fra foråret 2018 viste, at 59 % af aarhusianerne foretrækker skattestigninger på 0,5 %-point, mens kun 13 % foretrækker besparelser.

En undersøgelse foretaget for den århusianske fagbevægelse, viser at halvdelen af de adspurgte mener, at når der mangler penge i kommunekassen, så skal de findes ved en lille skattestigning, fremfor at kommunen skærer yderligere i ældrepleje, daginstitutioner, folkeskoler, fritidstilbud, borgerservice, beskæftigelses- og handicapområdet (https://www.foa.dk/global/news/afdelingsnyheder/aarhus/nyheder/2022/hellere-hoejere-skat)

Med en stigning på 0,3 %-point i kommuneskat, vil [adresse] stadig ligge pænt under landsgennemsnittet og betragteligt under gennemsnittet i [adresse].

Stillet af SF’s byrådsgruppe

Jan Christiansen, Doris Sørensen, Carina Koch og Carlo Kjær