### Beslutninger

Fremsendes til Borgmesterens Afdeling og Magistratsafdelingen for Teknik og Miljø med henblik på udarbejdelse af en indstilling, jf. byrådets vedtagelse i mødet den 8. november 2023 om magistratsbehandling af forslaget.

Sagen bedes tilbagesendt byrådet via Magistraten.

###

BESLUTNINGSFORSLAG FRA SF

Vi har levet med en krisebevidsthed igennem mange år — klimaet ændrer sig drastisk, og det er vores ansvar at ændre retningen. Udviklingen går virkelig stærkt nu. Stort set hver dag i juli var det den varmeste dag nogensinde målt, og havtemperaturerne er højere end de har været før. Der har været skovbrande, kæmpehagl, storme og oversvømmelser henover sommeren. Forandringerne og opvarmningen af vores planet er accelereret, og de ekstreme vejrfænomener — og ikke mindst hyppigheden af dem — kobles direkte til klimaforandringerne.

Vi har således en stor fælles udfordring. Vi udvikler os på en måde, der ikke er i balance med planetens og naturens behov. Vi har designet et økonomisk system, der har som bivirkning, at der fosser massive mængder drivhusgasser op i atmosfæren hver dag, at der hver dag forsvinder endnu mere af verdens vilde natur, at der hver dag ryger endnu mere kvælstof ud i åer, bugte og hav.

Vores økonomiske system presser det, forskere kalder de planetære grænser. Det er grænserne for, hvor meget vi kan påvirke og forstyrre planetens systemer, før vi sætter vores livsgrundlag over styr. Forskere har i september understreget, at de mener, vi har overskredet seks grænser ud af ni. Vi er godt på vej til at rokke så meget ved klodens system af liv og fysik, at det måske vil tippe over i en mere uforudsigelig og utilregnelig tilstand. Vi er godt på vej til at sætte gang i rækker af sammenkoblede katastrofer i form af alt fra vejrekstremer til nye former for vektorbårne sygdomme til øget økonomisk ulighed til store flygtningestrømme til mangel på mad, medicin og brændstof til lokale og internationale konflikter til statslig sårbarhed mm.

Selvom klimaudfordringerne begynder at vise sit barske ansigt rundt omkring i verden og også her i [adresse], kan de for mange virke abstrakte og svære at forholde sig til. Men klimaudfordringerne berører også noget så konkret som sikkerhed for strøm i kontakterne, tilstrækkelige mængder af rent vand, knaphed på medicin, fødevarer og andre vigtige ressourcer for vores samfund, risiko for oversvømmelser af ens hjem, sygdomme vi kan blive smittet med. Tingene hænger sammen. Det er ikke kun planetens samlede balance, vi udsætter for risiko. Når vi samlet set overskrider de planetære grænser, overforbruger vi også af de ressourcer, som vi er afhængige af i [adresse] og til at udvikle kommunen med. Det er fx. også erhvervslivets udvikling, som sættes i risikozonen, når vi ikke gør noget. Vi kan ikke løse hele verdens klimaproblemer, men vi kan sikre os markedsandele og bosætningskraft inden for de brancher, som er fremtidens klimavenlige brancher. Og så kigger verden på os. Hvilke grønne modeller bliver de næste vi skal eksportere og skal det være med udspring i [adresse]? Så klimaudfordringerne er både store og komplekse og helt nærværende for vores hverdag.

Den gode nyhed er, at vi stadig kan ændre vores og klodens fremtid til det bedre, hvis vi handler hurtigt og viljestærkt. Det er mere end nogensinde vigtigt, at vores indsats for at bekæmpe klimaforandringerne matcher problemernes størrelse og behov for hurtig handling.

Danskerne generelt er dybt bekymrede for vores klima og ønsker at handle anderledes og også, at politikerne reagerer. Hele 72% ønsker mere klimahandling fra politikerne - ifølge en meningsmåling udført af Voxmeter august 2023.

I [adresse] har vi besluttet, at kommunen skal være CO2 neutral i 2030, og vi har på en række områder rykket os. Kommunen er ofte frontløber, der forsøger at finde nogle nye veje til at mindske vores klimaaftryk, også når vi endnu ikke har national lovgivning, der hjælper. Det gælder fx indførsel af en lokal CO2-afgift og skyggepris. Men vi er langt fra på det niveau i kampen mod klimaforandringerne og i rejsen hen imod CO2-neutralitet, som vi skal være. Vi skal op på en langt større klinge, før kommunen kan leve op til det ansvar, vi har, som en by med mange ressourcer og muligheder — og et stort CO2 aftryk pr. borger.

På samme måde skal vi have ændret på, at også naturen lider. I [adresse] sætter byudviklingen skov, natur og grundvandsressourcerne under pres, hvilket er en udvikling, vi skal have vendt. Vi skal også mindske forbruget af råstoffer i [adresse] markant og sikre, at affaldsmængderne ikke fortsætter med at stige sammen med væksten, hvilket er tilfældet nu på trods af mange indsatser for at lykkes med at nedbringe det. Vi skal dermed gå hårdt på at reducere vores CO2 udledninger samtidigt med, at vi skal sikre en transformation af vores samfund mod reel bæredygtighed og cirkularitet. Altså sikre en udvikling inden for planetens grænser.

Selvom vi i [adresse] gør meget, får vi ikke reageret resolut nok på de massive udfordringer, verden står overfor. Ikke kun klimakrisen, men også tab af biodiversitet, miljøforurening mv. Små skridt er ikke nok. Der skal store beslutninger til — nu! Nogle af dem vil ændre vores samfund markant, og vi skal sikre den sociale balance i processen.

De nødvendige forandringer stikker dybt og er komplicerede. Så hele [adresse] skal bidrage, alle aarhusianere skal bidrage og vi skal have konstruktive og kritiske indspark fra forskere og andre eksperter.

Inden for en meget kort årrække vil alle områder af kommunen blive berørt af omstillingen til et reelt bæredygtigt [adresse]. I SF vil vi foreslå følgende:

1. En økonomistyring, der sikrer mennesker, naturens og planetens trivsel nu og i fremtiden

2. Et opgør med fossile industrier og CO2-tunge varer

3. Klima og bæredygtig udvikling skal være et overordnet formål for [adresse]

4. Et klimaråd i [adresse]

1. En økonomisk model, der sikrer menneskers, naturens og planetens trivsel

Vi har Aarhusmålene, de bindende klimamål, en række af politikker mv. der alle arbejder for et bæredygtigt [adresse]. Men kun den klassiske forståelse af den økonomiske bundlinje har en afgørende rolle, der kan trumfe alle andre bundlinjer. Denne skævhed i bundlinjer ønsker vi i SF at gøre op med.

I SF ønsker vi, at styringsredskabet i [adresse] sikrer, at vi skaber et bæredygtigt [adresse]. Vi ønsker ikke blot et overblik over aarhusianernes trivsel, økonomiske tryghed, vores naturmål mv., det får vi allerede i store træk med Aarhusmålene. Vi ønsker at der implementeres tre bundlinjer — en økonomisk, en social og en klima- og naturbundlinje — i den økonomiske styring, så styringsmekanismerne arbejder for trivsel frem for - utilsigtet - det modsatte. Det betyder bl.a. at påvirkningen af bundlinjerne skal indgå som en del af indstillingen ved større sager og beslutningsprocesser i kommunen. Det er en forudsætning for, at vi som kommune kan omdefinere vores værdisætninger, styrke vores beslutningsgrundlag, ændre vores prioriteringer og dermed skabe en bæredygtig praksis.

[adresse] er allerede langt i forhold til andre kommuner og europæiske byer. Men ikke langt nok. Når [adresse] budget lægges, gøres alting op i indtægter og udgifter. Penge til skoler, idrætsanlæg, daginstitutioner, plejehjem og lignende reserveres i tiårige anlægsplaner. Der fordeles selvfølgelig ikke flere penge, end man regner med at kommunen får ind.

Helt konkret foreslår vi, at man tilsvarende skal navigere efter et CO2-budget. Måske giver det for stort et CO2-udslip, hvis man et år planlægger at bygge to børnehaver, en skole, et plejehjem, to stadioner og anlægge en vej. Så bør byrådet finde ud af, hvad der skal bygges og hvad der skal udskydes, præcis som man gør, når der er ønsker om at bruge flere penge, end man har.

Kommunens primære opgave er at arbejde for at [adresse] skal være en god by for alle – det er altså menneskene i [adresse], som det handler om. Derfor bør vi også navigere efter en social bundlinje. Der igangsættes derfor et udviklingsarbejde frem mod at udvikle en social bundlinje i kommunens fremadrettede arbejde.

Vi foreslår derfor i SF, at Borgmesterens afdeling undersøger, hvordan man kan sørge for, at [adresse] navigerer efter flere bundlinjer i den økonomiske styring. Det vil bidrage til, at kommunen overholder Paris-aftalens målsætninger, arbejder indenfor rammerne af FN’s Verdensmål og også for at sikre udvikling af [adresse] indenfor de planetære grænser. Borgmesterens afdeling fremlægger en ny model for økonomisk styring med flere bundlinjer inden for et halvt år. Et første skridt kan være at værdisætte de øvrige bundlinjer - fx værdien af en natur i balance. Her kan man fx skele til grønt BNP.

Borgmesterens afdeling opfordres til at søge inspiration i [adresse] og [adresse] arbejde med Doughnut-modellen, eventuelt inddrage Oda Østergaard og hendes arbejdsgruppe fra Oxford University, som står bag Doughnut-modellen.

Som kommune skal vi tage ansvar for hele den CO2-udledning, vi er skyld i, og ikke kun den, som udledes i kommunen. I [adresse], og stort set alle andre steder, der arbejder med klimamål, opereres der indenfor scope 1 og 2. Scopes er en måde at opgøre direkte og indirekte udledninger fra kommunens aktiviteter. Scope 1 er udledninger fra det, kommunen kontrollerer direkte, mens scope 2 er indirekte udledninger fra fx strøm og varmeforbrug. Men i disse to scopes tælles de forbrugsbaserede udledninger fra produktion og varer (scope 3) ikke med, hvilket i virkeligheden er den største belastning. [adresse] bør i endnu højere grad gøre sit for at mindske den forbrugsbaserede CO2 udledning. SF foreslår derfor, at [adresse] inkluderer scope 3 i sit neutralitetsmål for 2030. Dette forstået som 100% neutralitet på scope 3 for [adresse] egne aktiviteter inden 2030, og derudover som særskilte målsætninger for borgernes og virksomhedernes forbrugsbaserede udledninger på de områder med størst udledning. Teknik og miljø fremlægger inden et halvt år en indstilling for, hvordan der kan sættes målsætninger for borgernes og virksomhedernes scope 3 udledning. Her kan fx søges inspiration i Københavns Kommune.

Tilsvarende mener vi i SF, at brug af biomasse i energiforsyningen bør indregnes i kommunens CO2 udledning. At afbrænde træ kan ikke kaldes CO2 neutralt, selvom det nogle steder opgøres som sådan. Derfor skal [adresse] også tage ansvar for denne del af CO2-udledningen. I SF foreslår vi, at Teknik og Miljø præsenterer en model for, hvordan det kan implementeres. Evt. med brug af den lokale CO2-afgift.

Tæt forbundet med ovenstående skal vi tage vores praksis nøje op til revision. Kommunen bør ikke fortsætte med aktiviteter, hvor konsekvenserne for klima og natur er store. For mange projekter får lov til at blive igangsat ud fra en plejer tankegang eller en logik om “at hvis vi skal vækste, skal vi have mere af det og det…”. Og dette på trods af, at man ikke har tilstrækkeligt indblik i konsekvenserne ved dem. Vi bliver nødt til at prioritere, hvad der er nødvendigt, og hvad der kan vente. Der er brug for ro på og en opbremsning, indtil den negative udvikling er vendt.

Vi ønsker i SF en grundig gennemgang af kommunens praksis. Særligt på de områder, hvor man ved, at CO2 udledningen er stor. Teknik og Miljø samt Borgmesterens Afdeling skal bidrage til at få samlet data og gjort det tydeligt, hvad der arbejder for og imod kommunens neutralitetsmål, Parisaftalen og overordnet de planetære grænser.

2. Fordyre CO2-tunge varer og udfase samarbejdet med fossile industrier

Et af de mest effektive værktøjer, en kommune har, er at gøre det dyrt at forurene — og dermed billigere at lade være. I [adresse] har vi implementeret en lokal CO2-afgift og en CO2-skyggepris på en række varer, herunder fossile brændsler og en række fødevarer. Vi i SF foreslår, at [adresse] inkl. de selskaber, vi er ejere af, udruller værktøjet fuldt ud så hurtigt som muligt, og indfører afgift og skyggepriser på alle de varegrupper, hvor det er muligt, fremfor at gå langsomt frem og ved hver budgetforhandling definere hvilke nye varegrupper, der skal indgå.

Kommunen er ved at have god erfaring med afgiften og skyggeprisen, og kan godt rykke hurtigere, så man får skabt flere reduktioner. Det vil forandre kommunens indkøb markant, og det vil aarhusianerne kunne mærke i deres hverdag: i institutioner, i busser og i kommunale bygninger. De grønne valg vil dermed blive endnu tydeligere i [adresse].

Kommunen skal først og fremmest understøtte virksomheder, der holder sig indenfor de planetære grænser. Derfor foreslår vi også, at Borgmesterens afdeling gennemgår om vores investeringer, støtteordninger, puljer mv. understøtter fossile industrier, og præsenterer en model for, hvordan understøttelsen kan udfases, selvfølgelig indenfor lovens rammer.

3. Klima og bæredygtig udvikling som formål for [adresse]

Det står klart for os i SF, at der er brug for en forstærket organisering af de politiske udvalg og på sigt forvaltningerne, så klima bliver håndteret og prioriteret som selvstændigt område, der har afgørende betydning for alt, man gør. Et område, der har lige så afgørende betydning for kommunens velbefindende, som det har, at kommunekassen er i balance. Og dermed også for de beslutninger, byrådet træffer og det arbejde, der udføres i forvaltningerne.

Klima og de planetære grænser skal indgå som formål - ikke blot målsætninger - i kommunen. Derfor foreslår vi i SF, at Magistratsafdelingen for Teknik og Miljø omdøbes til Magistratsafdelingen for Klima, Miljø og Teknik. Og at forvaltningen inden næste budgetforlig fremlægger for byrådet, hvordan klima, biodiversitet og natur sikres en prioritering i organisationen med lige så stor vægt, som det nye navn indikerer.

Samtidigt skal klimaindsatsen på politisk niveau prioriteres højere og gøres mere effektiv. Vi foreslår, at klima- og bæredygtighedsudvalget, der pt. er nedsat som 17,4 udvalg, i den kommende byrådsperiode omdannes til et stående udvalg, hvor alle sager med store klimaaftryk og med indsatser rettet mod at sænke CO2 udledningen, behandles. Desuden kan det give mening, at klimatilpasning og sager indenfor miljø- og naturområderne også indgår i udvalget.

Dette vil også aflaste arbejdet i Teknisk Udvalg, som er presset af stor sagsmængde. Pt. er Teknisk Udvalg udfordret af, at alt fra lokalplansager til natur, miljø og klimasager er samlet i samme udvalg med lige vægt. Alt sammen områder med stor kompleksitet og behov for, at udvalgsmedlemmerne har en stor viden på hvert område. Det betyder, at fx klima som selvstændigt emne, med den enorme kompleksitet og alvor, som dette område rummer, ikke får tilstrækkelig behandlingstid. Og udvalgsmedlemmerne har dermed heller ikke muligheden for at komme i dybden med kompleksiteten på klimaområdet. Dette kalder på en omorganisering af udvalgene. Forvaltningen bedes pege på, hvordan man kan lave en fordeling af ansvarsområderne mellem de to udvalg, som er hensigtsmæssig, og fremlægge dette for byrådet i forbindelse med den byrådsindstilling, hvor også organisationens fremadrettede fokus beskrives.

4. Et klimaråd i [adresse]

[adresse] Kommune har brug for adgang til specialiseret og uvildig viden på klimaområdet. Vi har allerede flere kompetente medarbejdere på området, og for at supplere deres arbejde, foreslår vi i SF at oprette et klimaråd til [adresse] bestående af uvildige forskere og fagpersoner, der årligt aflægger rapport for byrådet. Rapporten skal komme med en løbende status af realiseringen af kommunens klimamål og anbefalinger til, hvordan man bør tilpasse klimaarbejdet for at opnå klimamålene, og hvordan [adresse] kan påvirke den national lovgivning, så man i højere grad giver kommunerne værktøjer til at skabe reduktioner. Dette råd vil løbende hjælpe med at pege på de løsninger, der mest effektfuldt kan reducere det kommunale CO2 udslip.

Beslutningspunkter

Samlet set foreslår SF følgende:

1. Flere bundlinjer i budget

- Menneskers trivsel og de planetære grænser indregnes i økonomien. Økonomistyringen skal have tre bundlinjer (en økonomisk, en social og en klima- og naturbundlinje), der alle værdisættes og har samme vægt i beslutningsprocesser. Borgmesterens Afdeling udvikler et forslag til, hvordan det kan håndteres og præsenterer det for byrådet indenfor et halvt år.

- Scope 3 og afbrænding af biomasse (biogent CO2) skal indgå i kommunens klimamål. Teknik og miljø fremlægger inden et halvt år en indstilling for, hvordan der kan sættes målsætninger for borgernes og virksomhedernes scope 3 udledning og for, hvordan den biogene CO2 kan indgå i kommunens klimamål.

- Alle byrådsindstillinger skal præsentere ressourceforbruget på de tre bundlinjer, hvor der i dag ofte udelukkende ses på økonomiske konsekvenser. Herunder skal især alle anlægsindstillinger inkludere klima-, miljø- og naturmæssige konsekvenser. Findes oplysningerne ikke, skal projektet afvente.

- Magistratsafdelingen for Teknik og Miljø skal skabe et overblik over, på hvilke områder vi har manglende klimaberegninger, og hvornår de vil blive tilgængelige. Dette skal rumme mulige handlemuligheder, der i højere grad sikrer, at vi i alle beslutninger sikrer, at de arbejder for realiseringen af vores neutralitetsmål.

- Vi stopper “nice-to-have” projekter, indtil vi har en ny model for økonomistyring og bæredygtig udvikling af [adresse] indenfor de planetære grænser. Byrådet skal tage stilling til en ny skabelon senest om et halvt år.

2. CO2-afgift og skyggepris fuldt udrullet

- Vi skal udrulle fuld brug af lokal CO2-afgift og skyggepris på alle mulige varegrupper i kommunale indkøb frem mod næste budgetlægning. Samtidigt udvides den interne CO2-afgift og skyggepriser til også at gælde for de selskaber, som kommunen har et ejerforhold til.

- Borgmesterens afdeling afklarer, om vi understøtter fossile industrier gennem investeringer, puljer, støtteordninger mv. Og peger på en model for, hvordan vi kan ophøre med det. Begge dele indenfor et halvt år.

3. Beslutningskompetence/oplyste beslutninger

- Vi skal omdøbe Magistratsafdelingen for Teknik og Miljø til Magistratsafdelingen for Klima, Miljø og Teknik.

- Klima- og bæredygtighedsudvalget skal i kommende byrådsperiode blive et udvalg, som behandler sager, og tager alle klima-, miljø- og natursager, som nu sendes til teknisk udvalg. Det skal både skabe øget opmærksomhed på klimasagerne, samt aflaste teknisk udvalg, som vil kunne fokusere på kommuneplanlægning, herunder plan- og byggesager.

4. Tilføre viden og rådgivning udefra

- Vi skal nedsætte et klimaråd i [adresse], som skal pege på, hvor der skal ske ændringer, og komme med forslag til en ændret klimaindsats.

Stillet af: Sam Frandsen, Tommy Nilsson, Rikke Lauritsen, Iben Holm og Nina Nielsen [adresse] (ordfører på forslaget).