5. Kvalitetsrapport for folkeskolen 2022 (Åben)
Tidl. politisk behandling BY, 31.08.21, pkt. 13, BS-U, 06.10.21, pkt. 1
Forventet sagsgang
BS-U, ØK, BY
Lovgrundlag
Folkeskoleloven, BEK nr. 204, 13.03.20
SAGENS INDHOLD
Byrådet skal i denne sag tage stilling til ”Kvalitetsrapport for folkeskolen 2022”, som præsenterer de seneste 
resultater på folkeskoleområdet i [adresse]. Byrådet skal endvidere tage stilling til hvilke 
indsatser, der skal prioriteres i det videre arbejde med at styrke kvaliteten i skolerne.
Kvalitetsrapporten for folkeskolen i [adresse] tager temperaturen på elevernes generelle trivsel, læring og 
udvikling ved hjælp af en række obligatoriske data bestemt i folkeskoleloven. Dertil kommer supplerende 
data, som Byrådet har besluttet, herunder resultater fra forældretilfredshedsundersøgelsen i skole og SFO 
fra november 2021.
Åse Jespersen (Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Radikale 
Venstre, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance) har 29. oktober 2021 indgået ”Aftale om det 
fremtidige evaluerings- og bedømmelsessystem i folkeskolen”. Her afskaffes den obligatoriske 
kvalitetsrapport til fordel for årlige skoleudviklingssamtaler. Ny lovgivning forventes derfor vedtaget i løbet 
af juni 2022. 
På grund af covid-19 er den række data, som kvalitetsrapporten almindeligvis indeholder fra 
www.udannelsesstatistik.dk, blevet til på anden vis. Byrådet besluttede på den baggrund 31. august 2021, 
at der udarbejdes en overordnet kvalitetsrapport i indeværende skoleår, men ikke rapporter for den enkelte 
skole.
Kvalitetsrapporten beskriver skolevæsenets og de enkelte skolers niveau i forhold til nationale mål for 
folkeskolens udvikling jf. folkeskoleloven. De nationale mål med underliggende resultatmål er følgende:

Mindst 80 procent af eleverne skal være gode til at læse og regne i de nationale test.

Andelen af de allerdygtigste elever i dansk og matematik skal stige år for år. 

Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund i forhold til faglige resultater

Andelen af elever med dårlige resultater i de nationale test for læsning og matematik skal reduceres 
år for år.

Tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes blandt andet gennem respekt for professionel viden og 
praksis

Elevernes trivsel skal øges.
I forbindelse med den seneste Kvalitetsrapport for folkeskolen, som Byrådet behandlede 25. august 2020, 
blev det vedtaget, at Børn og Kultur skulle arbejde med følgende hovedopgaver:   

Bedre læseresultater, særligt på mellemtrinnet. Målet er at fastholde andelen af gode læsere fra 2. til 
4. årgang og at et eventuelt fald i andelen af gode læsere fra 2. til 4. årgang indhentes senest på 6. 
årgang. 

Andelen af afgangselever i kommunen, der vælger en erhvervsuddannelse skal fortsætte med at 
stige.
Byråd
28. juni 2022  19:00
Sagsnr. EMN-2021-01304
DokID: 2592556
Sagsbehandler hpje

Videreudvikling af arbejdet med inkluderende fællesskaber, idet der generelt opleves et pres på 
inklusionsopgaven.
Nedenfor gennemgås resultaterne vedrørende de nationale mål og hovedopgaverne. Desuden henvises til 
rapportens afsnit om rapportens sammenfatning. 
Faglige resultater
Afgangskaraktererne fra skoleåret 2020/21 viser, at Favrskov Kommunes elever i gennemsnit klarer sig 
godt ved afslutningen af folkeskolen. De seneste års resultater bygger dog helt eller delvis på elevernes 
standpunktskarakterer på grund af de særlige prøvevilkår under pandemien, der gør det vanskeligt at 
sammenligne med de foregående år. Resultaterne ligger således generelt højere end tidligere år i såvel 
Favrskov Kommune som på landsplan. Undtagelsen er elevernes overførte resultater til fællesprøven i 
fysik/kemi, biologi og geografi. Her har ikke været afholdt ordinær prøve i de seneste to år. 
97,8 pct. af 9. klasseeleverne i [adresse] opnåede karakteren 2 i de bundne prøver i dansk og 
matematik, som blev afholdt i skoleåret 2020/21 mod 96,2 pct. på landsplan, hvilket er tilfredsstillende. 92,1 
pct af eleverne i [adresse] har karakterer i alle bundne prøver i skoleåret 2020/21 mod 92,0 pct. 
på landsplan.
Eleverne afslutter i øjeblikket afgangsprøverne for skoleåret 2021/22. Børne- og Skoleudvalget vil blive 
præsenteret for resultaterne, når de offentliggøres.
I skoleåret 2020/21 lå andelen af gode læsere i [adresse] over det nationale mål på 80 pct. på 
2. årgang, mens målet ikke blev nået på 4., 6. og 8. årgang. De nye læsere kom altså godt fra start på trods 
af corona. Hvad angår andelen af elever i [adresse], der er gode til matematik, lå resultaterne i 
skoleåret 2020/21 over det nationale mål på 80 pct. på 6. og 8. årgang, men ikke på 3. årgang. På landsplan 
lå alle resultater under 80 pct. i skoleåret 2020/21. 
En af Børn og Kulturs hovedopgaver har været at skabe bedre læseresultater, særligt på mellemtrinnet (4.-
6. klasse). Det er lykkedes at løfte 6. klasses læseudvikling i forhold til deres resultater, da de gik i 4. klasse, 
samt at stabilisere elevernes læseudvikling fra 2. til 4. klasse, hvor der tidligere var et markant fald. Her ses 
dog stadig et mindre fald. 
Eleverne har gennemført nationale test i foråret 2022. Børne- og Skoleudvalget vil blive præsenteret for 
resultaterne, når de foreligger.
Elevtrivsel
I [adresse] trives eleverne i 0.-3. klasse generelt på niveau med eleverne på landsplan i skoleåret 
2020/21 jf. elevtrivselsundersøgelsen. Andelen af elever, der svarede ”nej” til, at de lærer noget spændende 
i skolen, steg på såvel kommuneniveau som på landsplan. Eleverne i [adresse] oplevede dog, 
at de i højere grad er med til at bestemme, hvad de skal lave i timerne end gennemsnittet på landsplan.
Eleverne i kommunens 4.-9. klasse trives generelt også på niveau med eleverne på landsplan i skoleåret 
2020/21 jf. elevtrivselsundersøgelsen. De gav dog udtryk for en lidt lavere faglig trivsel end det samlede 
niveau på landsplan og de foregående år. Til gengæld oplevede eleverne at trives bedre socialt end 
gennemsnittet på landsplan i skoleåret 2020/21 – nemlig på niveau med de foregående år.
Eleverne har gennemført elevtrivselsmåling i foråret 2022. Børne- og Skoleudvalget vil blive præsenteret 
for de samlede resultater.
Overgang til ungdomsuddannelse, herunder søgning til erhvervsuddannelser
Andelen af elever, der går til afgangsprøver, og andelen af elever, der får mindst 2 i dansk og matematik, 
er høj. Alligevel er andelen af unge i [adresse], der er i gang med en ungdomsuddannelse efter 
endt grundskole, faldet de seneste år. Da andelen ikke er faldet tilsvarende på landsplan, ligger [adresse] 
Kommune nu under landsgennemsnittet, hvad angår den andel af de unge, der 15 mdr. efter endt 9. klasse 
er i gang med en ungdomsuddannelse – nemlig 86,7 pct. af de unge i [adresse] mod 88,8 pct. 
på landsplan. Fastholdelsesprocenten på ungdomsuddannelserne er faldet de seneste år, hvilket 
umiddelbart er en del af forklaringen. Børn og Kultur vurderer samtidig, at de unge i [adresse] er 
længere om at påbegynde en ungdomsuddannelse end gennemsnittet på landsplan, idet de i stadig 
stigende grad vælger et 10. klassetilbud, særligt i form af efterskoleophold. 
 
Søgningen til erhvervsuddannelser direkte fra 9. og 10. klasse fra elever med bopæl i [adresse] 
er efter flere års stigning faldet i 2021. Tal fra 2022 viser, at søgningen stiger igen, men den ligger under 
den nationale målsætning på 30 pct. i 2025. 
Tabel 1. 9. og 10. klasseelevernes tilmelding til ungdomsuddannelse (pct.)
2020
2021
2022
Erhvervsuddannelser
23,3
20,9
21,9
Gymnasiale uddannelser
68,4
70,7
71,5
FGU og øvrige
3,9
1,8
2,7
Øvrigt
4,5
6,5
3,9
Videreudvikling af inkluderende læringsmiljøer
Data viser, at antallet af elever i segregeret specialundervisning har ligget nogenlunde stabilt de seneste 
skoleår. Skolerne er godt i gang med at udvikle og afprøve indsatser og støttesystemer, der skal fremme 
de inkluderende fællesskaber og læringsmiljøer. Indsatsen er dog forsinket på grund af covid-19. I 1. halvår 
2022 gennemføres en kortlægning af skolernes arbejde med de inkluderende fællesskaber i form af 
interviews med skoleledere, faglige ressourcepersoner ansat i regi af inkluderende fællesskaber og evt. 
lokale ressourcepersoner. Kortlægningen skal bidrage til at sætte retning for inkluderende fællesskaber 
med afsæt i de indsatser, der har størst virkning i forhold til inklusionsopgaven, herunder nedbringelse af 
elevfravær. Børne- og Skoleudvalget modtager en særskilt status herpå.
Forældretilfredshed
Favrskov Kommune har gennemført en forældretilfredshedsundersøgelse på skole- og SFO-området i 
efteråret 2021. Forældrene til eleverne i Favrskov Kommunes skoler angiver, at følgende faktorer har størst 
betydning, og det er samtidig her tilfredsheden er højest: 

Lærernes og pædagogernes arbejde med at få barnet til at føle sig tryg og glad

Lærernes og pædagogernes arbejde med at skabe faglige udfordringer

Det generelle samarbejde mellem medarbejdere og hjem

Lærernes og pædagogernes arbejde med at skabe fællesskaber, hvor barnet kan indgå.
Samlet set har 57,6 pct. af forældrene besvaret spørgeskemaet. Det er på niveau med besvarelserne i 
efteråret 2019.
VURDERING
På trods af de mange nedlukninger og hjemsendelser til fjernundervisning i perioden grundet corona og de 
nationale omlægninger og aflysninger af prøver og test, er det Børn og Kulturs vurdering, at der har været 
arbejdet aktivt med at understøtte de kommunale hovedopgaver vedrørende bedre læseresultater, 
overgang til erhvervsuddannelser og videreudvikling af inkluderende læringsmiljøer samt de obligatoriske 
nationale målsætninger. 
Børn og Kultur vurderer følgende i forhold til de obligatoriske nationale målsætninger:

At Favrskov Kommunes elever i gennemsnit klarer sig godt ved afslutningen af folkeskolen, men at 
overgang til og fastholdelse i ungdomsuddannelse vil skulle følges tæt fremover. Det sker blandt 
andet via oprettelsen af et koordinerende forum på tværs af kommunens forvaltninger for tværgående 
sager vedrørende børn og unge mellem 15 og 29 år. Formålet med det koordinerende forum er at 
udarbejde en fælles plan for de unge (som er tilknyttet mere end en forvaltning), som skal være med 
til at sikre, at den unge kommer i job eller uddannelse.

At det er lykkedes at løfte 6. klasses læseudvikling i forhold til deres resultater, da de gik i 4. klasse, 
samt at stabilisere elevernes læseudvikling fra 2. til 4. klasse, hvor der tidligere var et markant fald. 
En gennemsnitlig forbedring af læseresultaterne på tværs af kommunen vil dog tidligst kunne 
forventes i de netop overståede nationale test. Der vil være behov for at fastholde fokus på den 
faglige progression i arbejdet med at implementere ”Aftale om det fremtidige evaluerings- og 
bedømmelsessystem i folkeskolen”.   
Børn og Kultur vurderer, at hovedopgaverne i forhold til skoleområdet de kommende år vil være:

Videreudvikling af arbejdet med elevernes progression fagligt og trivselsmæssigt med fokus på den 
databaserede kommunale og lokale dialog herom. Det skal blandt andet ske ved at fastlægge et nyt 
koncept for skoleudviklingssamtaler, ved at omdanne elevplaner til en meddelelsesbog ml. skole og 
hjem og ved at justere test- og evalueringsredskaber jf. ”Aftale om fremtidigt evaluerings- og 
bedømmelsessystem i folkeskolen”. Temaet vil blandt andet blive behandlet på dialogmøde ml. 
udvalg og skolebestyrelser i efteråret.

Videreudvikling af de inkluderende fællesskaber og læringsmiljøer, herunder videreudvikling af 
makerspaces – kreative værksteder for digitale teknologier og analoge håndværk - på en række 
skoler samt forebyggende og målrettede indsatser over for elevfravær og skolevægring jf. beslutning 
herom i Favrskov Kommunes Budgetaftale for 2022-25.
ØKONOMI
Der er ingen økonomiske konsekvenser.
INDDRAGELSE
Skolebestyrelserne har haft ”Kvalitetsrapport for folkeskolen 2022” til udtalelse. Alle bestyrelser har 
indsendt høringssvar, heraf har syv ingen bemærkninger. Følgende fremhæves blandt andet:

To skolebestyrelser finder ikke, at rapporten bidrager med værdi lokalt – [adresse] ser i stedet 
frem til afløseren i form af skoleudviklingssamtaler jf. lovgivning på vej. 

To skolebestyrelser fremhæver arbejdet med inkluderende fællesskaber og behovet for at bevare 
såvel fokus som midler hertil. Skovvangskolen efterlyser i den forbindelse kvalitative data, der kan 
belyse trivsel i almenklasser og specialklasser. 
Se vedhæftede bilag ”Opsamling på skolebestyrelsernes udtalelser”.
INDSTILLING
Direktøren for Børn og Kultur indstiller til Byrådet:
1.
At ”Kvalitetsrapport for folkeskolen 2022” godkendes.
BESLUTNING
Børne- og Skoleudvalget, 7. juni 2022:
Fraværende: Martin Rasmussen
Indstilles godkendt.
Økonomiudvalget, 21. juni 2022:
Fraværende: Ingen
Indstilles godkendt.
Byrådet, 28. juni 2022:
Fraværende: Lone Lauritsen, Lennarth Dahl 
Godkendt.
Bilag
1.
Kvalitetsrapport for folkeskolen 2022 (2579753)
2.
Opsamling på høringssvar (2627975)
