### Beslutning

Drøftelserne indgår i det kommende oplæg til beslutning på udvalgets juni møde.

### Sagsfremstilling

## Resume og sagens baggrund

Teknik- og Miljøudvalget har tidligere besluttet, at der skal udarbejdes nye servicemål for byggesagsbehandlingen, da de senest vedtagne servicemål ikke afspejler sagsbehandlingen i Bygningsreglement 18. På møde den 3. februar 2022 tilkendegav administrationen, at man vil fremlægge sagen til drøftelse på aprilmødet  med henblik på, at udvalget i juni kan tage stilling til servicemål for området og anbefale disse til Økonomiudvalget og Kommunalbestyrelsen.

## Indstillinger

Chefen for Plan, Byg og Miljø indstiller, at sagen drøftes.

## Behandling

Teknik- og Miljøudvalget.

## Sagsfremstilling

Kommunernes sagsbehandlingstider på byggesager er omfattet af en servicemålaftale indgået mellem regeringen og KL, der angiver hvor lang tid den enkelte kommune må bruge på at behandle byggesager. Byggesagsområdet er i servicemålsaftalen opdelt i fem sagstyper med tilhørende servicemål, der i hovedtræk udtrykker gennemløbstiden fra ansøgningen er modtaget og til der træffes afgørelse, dvs. brutto-sagsbehandlingstiden, dog fratrukket ventetid hos ansøger udover 7 dage. Sagsbehandlingstiden for simple konstruktioner, sommerhuse og enfamiliehuse er 40 dage, for industri- og lagerbygninger 50 dage, for etagebyggeri til erhverv 55 dage og for etagebyggeri til boliger 60 dage. Servicemål måles i forhold til kalenderdage og som et gennemsnit af alle sager i hver sagstype.

Før servicemålsaftalen var det et krav i bygningsreglementet at kommunerne fastsatte servicemål. Kommunalbestyrelsen har ikke efterfølgende taget stilling til, om man fortsat vil have lokale servicemål i kommunen og har heller ikke taget stilling til, om de tidligere vedtagne lokale servicemål skal bortfalde.

De lokale servicemål er ligeledes opdelt i forskellige kategorier og angiver sagsbehandlingstiden fra tidspunktet hvor ansøger har fremsendt en fuldt belyst ansøgning om byggetilladelse og frem til, at kommunen træffer afgørelse. Den tid hvor sagen afventer ansøger medregnes således ikke i den samlede sagsbehandlingstid. De lokale servicemål er endvidere defineret i forhold til enkeltsager og ikke i forhold til et gennemsnit af sagerne.

På baggrund af forskellene i opgørelsesmetoder i servicemålsaftalen og i de lokale servicemål, er de ikke direkte sammenlignelige og det kan heller ikke garanteres, at de sager der opfylder de lokale servicemål i alle tilfælde opfylder servicemålsaftalen.

Administrationen anbefaler, at den indledende drøftelse tager afsæt i følgende:

* Behovet for at fastsætte lokale servicemål og, i givet fald, sammenhængen med målene i servicemålsaftalen.
* Indholdet af eventuelle lokale servicemål, herunder principper for fastsættelsen af målene, fx om det er tid eller stabilitet, der er gældende eller, om der er andre kriterier der skal lægges vægt på.
* Omfanget af eventuelle lokale servicemål, fx om de skal gælde for både byggetilladelser og ibrugtagningstilladelser, og om de også skal gælde for andre kategorier og sagstyper, svarende til servicemålsaftalen.

Som nævnt ovenfor, er det ikke længere et krav, at kommunerne fastsætter lokale servicemål for byggesagsbehandlingen, da der er indgået en servicemålsaftale mellem KL og regeringen og kommunerne er bundet op på denne aftale, bl.a. ved lovbestemt at indberette sagsbehandlingstider.

Dette er ikke til hinder for, at kommunerne fastsætter egne servicemål, så længe de ikke definerer en dårligere service end servicemålsaftalen.

Det er administrationens erfaring, at der generelt er et stort ønske om at kende sagsbehandlingstiderne, hvorimod der er mindre fokus på hvor lang tiden er, indenfor rimelighedens grænser.

På den bagrund anbefales det, at udvalget i sin drøftelse af servicemål også forholder sig til balancen mellem garanterede korte sagsbehandlingstider og stabilitet i sagsbehandlingstiden. Jo kortere sagsbehandlingstid der garanteres i et servicemål, jo flere ressourcer skal der stilles til rådighed for at sikre overholdelsen af servicemålet i forhold til de udsving der er i byggeaktivitet m.m. og det vil altid være et relevant spørgsmål, om et skarpt servicemål har så stor en værdi.

Stefan Schou rummer også servicemål på andre områder end byggesagsområdet, bl.a. miljøområdet. I en drøftelse af eventuelle lokale servicemål, kan det være relevant at drøfte om disse kategorier skal medtages, samt om det giver værdi at fastsætte egne servicemål for alle kategorier i servicemålsaftalen, eller om det eksempelvis giver størst værdi at fastsætte servicemål for sommer- og helårshuse, ligesom det vil være relevant at drøfte, om lokale servicemål skal søges differentieret i forhold til dispensationer og lignende.

## Økonomiske konsekvenser

Ingen.