### Beslutning

Drøftet og indgår i det videre arbejde.

### Sagsfremstilling

## Resume og sagens baggrund

Kommunalbestyrelsen har besluttet, at der skal udarbejdes en klimahandlingsplan, der lever op til de nationale mål. Administrationen vil på mødet præsentere væsentlige temaer, og anmoder om en drøftelse på mødet.

## Indstillinger

Chefen for Plan, Byg og Miljø indstiller, at udvalget drøfter temaer til den kommende klimahandlingsplan.

## Behandling

Teknik- og Miljøudvalget.

## Sagsfremstilling

Kommunalbestyrelsen har besluttet, at der skal udarbejdes en klimahandlingsplan for CO2 reduktioner og klimatilpasning i Kalundborg Kommune. Klimahandlingsplanen udarbejdes efter DK2020 standard, som er et landsdækkende projekt understøttet af Realdania.

Et af Kommunalbestyrelsens politiske mål og pejlemærker for valgperioden 2022 – 2025 er: »Der skal arbejdes med tiltag, der understøtter opnåelse af de nationale klimamål - med udgangspunkt i [adresse] struktur og geografi, og at der etableres gode vilkår for natur og biodiversitet.«

Mere specifikt er de nationale klimagasreduktionsmål følgende:

* 70 procents reduktion i 2030.
* 100 procents grøn strømforsyning i år 2030.
  Klimaneutralitet i år 2050, dvs. udledningerne af CO2 og andre drivhusgasser må ikke være større end optaget.

Det er planen, at forslag til klimahandlingsplanen skal behandles endeligt af Teknik og Miljøudvalget den 6. maj, Økonomiudvalget den 24. maj og af Kommunalbestyrelsen den 31. maj.

Administrationen har lavet et klimagasregnskab, der viser, hvor de største udledninger er i [adresse] geografi, og der er lavet en risikoanalyse, som belyser, hvor der er størst risiko for skader på grund af kraftig nedbør og oversvømmelser.

I klimahandlingsplanen skal de vigtigste og mest effektive handlinger beskrives og prioriteres.

Administrationen anmoder om en drøftelse af følgende temaer, der kort opsummeres her.
Det anbefales, at der drøftes to temaer, f.eks. A, B og C på dette møde, og at der tages to eller flere temaer op på et følgende møde.

Ragner Jacobsen
B.  Energieffektivisering og omstilling til Vedvarende energi (private husstande og mindre  virksomheder)
C.  Industri
D.  Landbrug
E.  Transport
F.  Klimatilpasning

*A. Energiforsyning*I dag importerer Kalundborg Kommune ca. 550.000 MWh el.

Det forventes, at elforbruget vil stige yderligere i takt med omstillingen fra gas, diesel og benzin. Den seneste energikrise har demonstreret, at en styrket lokalbaseret energiforsyning fra vedvarende energikilder som sol, vind og biomasse kan modvirke forsyningsmanglen og prisstigninger.
Hvis et mål om selvforsyning skal realiseres, skal der placeres yderligere vedvarende energianlæg i form af f.eks. solcelleanlæg, vindmøller og biogasanlæg.
Restvarme fra industrien i Kalundborg har potentialet til at bidrage væsentligt til varmeforsyningen i Holbæk, der primært er opvarmet med gas. Der skal i den kommende tid tages beslutning, om rør fra Kalundborg til Holbæk er samfundsøkonomisk bæredygtigt.

*B.  Energieffektivisering og omstilling til Vedvarende energi.*Folketinget har besluttet, at naturgas til opvarmning skal udfases inden 2028. I Kalundborg er der ca. 1.000 boliger i "gasbyerne" Gørlev, Kr. Helsinge, Sæby og [adresse], hvor der skal findes andre opvarmningsformer - f.eks. fjernvarme.

Hvad kan vi gøre for at understøtte boligejere og industri i en omstilling fra naturgas til el og andre typer bæredygtig energi?

*C. Industri*Større virksomheder i Kalundborg bruger i dag naturgas til procesformål. De fleste industrivirksomheder har planer om at udfase gassen til fordel for el.

 [adresse] største enkeltudleder, Kalundborg Refinery, udleder ca. 50% af hele kommunens CO2, og er [adresse] anden største efter [adresse].

Hvordan kan vi som kommune understøtte en grøn omstilling af industrivirksomhederne?

Ørsted og Kalundborg Refinery har begge planer om at fange CO2 og lagre det, der er et stort potentiale, og fanget CO2 kan sammen med brint fra [adresse] bruges til at lave nye grønne brændstoffer.
Der skal dog bruges meget store mængder strøm til sådanne processer.

*D. Landbrug*I Kalundborg udgør udledningen af drivhusgasser fra lavbundsarealer de største bidrag fra landbrugssektoren.

Planteavl udleder også drivhusgasser i form af lattergas, og der er husdyrbedrifter, der også bidrager med drivhusgasudledninger.

Skovrejsning (klimaskov) og udtagning af lavbundsjorde fra dyrkning kan give meget væsentlige CO2 reduktioner, og kan samtidigt kan øge biodiversitet og give rekreative muligheder. Kalundborg Kommune ejer ikke selv væsentlige arealer, så en udvidet dialog med lodsejere og landbrug kan være en vej frem.

*E. Transport*Omstilling af transporten fra diesel og benzin til el og grønne brændstoffer er meget styret af nationale afgifter, og priserne på grønne alternativer. Som kommune kan vi dels "feje for egen dør" i udbud og indkøb af f.eks. busser og færger. Også kommunens udrulning af ladestandere kan fremme omstillingen. Kommunens egen bilflåde er også et oplagt indsatsområde, ikke mindst da elbilers totale omkostninger nærmer sig eller er lavere end tilsvarende diesel- eller benzinbiler.

*F. Klimatilpasning*Klimaforandringerne i form af øget nedbør og grundvandsstigninger påvirker også bygninger, infrastruktur, mennesker og natur i Kalundborg Kommune. Der skal løbene arbejdes med f.eks. forsyningerne om håndtering af stigende nedbør.

Risikoen for oversvømmelser fra havet er stigende. I Kalundborg Kommune er særligt [adresse] og havn udpeget som risikoområder. Men også [adresse] er udsat for fremtidens potentielle havvandstandsstigninger og stormfloder.

Der bør allerede nu prioriteres langsigtet, så kommende investeringer tager højde for fremtidens klima.

## Økonomi

Ingen.