### Beslutning

Forslaget blev på byrådsmødet den 24. juni 2020 henvist til Magistraten med henblik på at indgå i budgetdrøftelserne for 2021.

**Budgetforslag fra [adresse]**

I forbindelse med aftalen om skoletilbuddet i de udsatte boligområder skulle rapporten om henvisningsordningen have ligget klar. Det gjorde den ikke, men blev derimod betydeligt forsinket. Bl.a. derfor indgår henvisningsordningen som et vigtigt element i aftalen, der skal være med til at sikre en god fordeling af børn på skolerne. Underskriverne af aftalen er således bundet af aftalen og dermed til henvisningspolitikken indtil denne med fordel kan udfases eller ikke længere er nødvendig. Imidlertid viser rapporten nu, at ordningen ikke har haft den ønskede virkning for de børn rapporten har undersøgt og ud fra de data der har været anvendt.

Derfor ønskes det belyst i forbindelse med budgetforhandlingerne, hvad der skal til for, at henvisningsordningen bliver den løftestang den var tiltænkt at være og hvilken ressourcetilførsel og/eller opfølgning dette kræver. Dette gælder også i forhold til evt behov for kompetenceløft vedrørende dansk som andetsprog på de berørte skoler.

Herunder ønskes belyst hvordan følgende elementer kan indarbejdes i henvisningspolitikken og med hvilke økonomiske konsekvenser.

1. Børn må som udgangspunkt kun henvises til en anden skole end deres lokale skoledistrikt inden de starter i skole, da skoleskift helt bør undgås. Skoleskift er i sig selv stærkt belastende for et barn og dets familie. Er dette ikke muligt, må et skoleskift senest finde sted i 4. klasse.
2. Hele familien skal med. Et barn er dybt afhængig af, at forældrene støtter op om skoletilbuddet. Derfor skal det sikres, at forældrene er med i ordningen som en aktiv medspiller og som en afgørende vigtig part i et godt, stærkt og helt nødvendigt forældresamarbejde.
3. Modtagerskolerne skal arbejde aktivt for at sikre, at børnene mødes positivt og fordomsfrit, så de skolehenviste kammerater hverken stigmatiseres af elever, forældre, lærere eller pædagoger, men i stedet modtager den støtte og håndsrækning de har brug for. Her bør kommunikation om ordningen og børnene i særdeleshed indgå, da mærkater som “busbørn” har negative konsekvenser for børnene og deres familier.
4. Valgfrihed indarbejdes i ordningen. Oplevelsen af tvang eller ufrihed fører sjældent noget godt med sig. Derfor skal et element af valgfrihed tydeligt indarbejdes i ordningen fx som et valg mellem flere mulige modtagerskoler. På denne måde muliggøres det også, hvis en familie har overvejelser om at flytte nærmere deres barns skoletilbud. Samtidig skal det være tydeligt, at man ikke henvises, hvis man af egen drift har valgt en anden skole, hvor der er plads.
5. Formidling. Det er afgørende, at man ærligt kan formidle, at henvisningsordningen er god og vil have en god virkning og betydning for barnet - både fagligt, men i særdeleshed også socialt og i forhold til barnets trivsel og netværk. Derfor skal der arbejdet med formidling af ordningen og de forandringer ordningen gennemgår, sådan at forældre trygt kan sende deres børn afsted velvidende, at henvisningsordningen er en løftestang - både fagligt og socialt.
6. Leg på tværs. Rapporten om henvisningsordningen pegede på, at børn på kommunens skoler i det hele taget ofte leger opdelt efter etniske skel. Det er normalt, at børn ofte vil finde sammen med andre børn der ligner dem selv og som de evt allerede har fælles oplevelser med og dermed forståelse for. Det gør transaktionsomkostningerne i relationerne mindre. Ofte er det dog hensigtsmæssigt, at børn har adgang til et langt større børnefællesskab og får reel mulighed for at skabe nye relationer på tværs. Derfor skal der i lighed med det arbejdet der gøres i dagtilbud, arbejdes med positive børnefællesskaber på tværs af økonomiske, sociale og etniske skel. Det vil kræve metode, faglighed og ressourcer på de fleste skoler i kommunen. Opgaven kan evt løftes via efteruddannelse og/eller vejlederroller eller ressourcepersoner med stor viden og praksis erfaring.
7. Kvalitet i test. Det er selvsagt afgørende, at vi tester de rigtige og på en god og hensigtsmæssig måde, hvis resultatet af en test kan betyde, at et barn skal henvises til en anden skole. Den test der ligger til grund skal derfor undersøges og om nødvendigt udvikles og tilpasses både i indhold og målgruppe, hvis der er behov for det.
8. Evaluering. Et vigtigt element i læringsarbejde er den løbende evaluering. Evaluering i relation til henvisningsordningen og de berørte børn, familier, pædagoger, lærere og ledelse skal derfor gennemtænkes, så den løbende evaluering tjener til at udvikle en ordning, der opleves af alle som et aktiv.

Michala Madsen

Byrådsmedlem og politisk ordfører

Radikale Venstre

### Sagens forløb

24-06-2020 [adresse]
Forslaget blev på byrådsmødet den 24. juni 2020 henvist til Magistraten med henblik på at indgå i budgetdrøftelserne for 2021.