### 13.    Orientering om indsatsplanlægning for grundvandsbeskyttelse

**Åbent**

Sagsnr.: 326-2015-22672       J.nr.: 09.08.24           Dokumentnr.:
326-2016-219628

**Sagstype**

Orientering.

**Resume og sagens baggrund**

Kalundborg Kommune er i færd med at udarbejde kommunens indsatsplan
for grundvandsbeskyttelse. Centralt for indsatsplanen er en nærmere
undersøgelse af behovet for grundvandsbeskyttelse, samt formulering af miljømål
på baggrund af dette behov. Det Tekniske Område skal i gang med at formulere
forslag til miljømål, og næste fase er at inddrage Grundvandsrådet i dette
arbejde.

**Indstillinger**

Chefen for Plan, Byg og Miljø indstiller, at orienteringen
om indsatsplanlægning for grundvandsbeskyttelse tages til efterretning.

**Behandling**

Teknik- og Miljøudvalget.

**Sagsfremstilling**

Det Tekniske Område har undersøgt behovet for
grundvandsbeskyttelse, og skal i gang med at formulere forslag til miljømål.
Næste fase er at inddrage Grundvandsrådet i dette arbejde. Dermed sættes rammen
for det videre arbejde med at udforme forslag til de konkrete grundvandsbeskyttende
indsatser, i samarbejde med de berørte vandværker og lodsejere. Når der
foreligger forslag til indsatserne, udarbejdes forslaget til kommunens
indsatsplan for grundvandsbeskyttelse. Forslaget til indsatsplanen fremlægges i
Kommunalbestyrelsen inden det sendes i høring.

Formulering af miljømålene

Klara Mortensen skal udformes som konkrete målsætninger for
grundvandsbeskyttelse. Et eksempel på et miljømål kunne være, at
saltvandspåvirkning af grundvandsmagasinerne skal forebygges eller begrænses.
Et andet miljømål kunne være, at miljøfremmede stoffer ikke må forurene
grundvandsmagasinerne.

Behov for grundvandsbeskyttelse

Behovet for grundvandsbeskyttelse er fastlagt på baggrund af
statens grundvandskortlægning, samt en nærmere gennemgang af grundvandskemien i
alle de almene vandværkers indvindingsboringer. Gennemgangen af data har vist,
at de væsentligste trusler mod grundvandet i Kalundborg Kommune er:

1. Saltvand

2. Pesticider

3. Nitrat

4. Forurening med
øvrige miljøfremmede stoffer

Resultaterne gennemgås kort nedenfor.

*Saltvand*

Gennemgangen af data har vist, at salt grundvand er den
væsentligste trussel mod god drikkevandskvalitet i Kalundborg Kommune. Langt
overvejende skyldes det salte grundvand gammelt havvand, der ligger i lommer
eller i de dybere lag i de geologiske aflejringer. Saltvand er både
smagsmæssigt og sundhedsmæssigt et problem i drikkevand. Vandværker med salte boringer
er nødt til at fortynde drikkevandet med vand fra ferske boringer, for at sikre
en tilfredsstillende vandkvalitet. Dermed går noget af den robusthed i
vandforsyningen tabt, som ellers ligger i at indvinde vand fra flere boringer.

*Pesticider*

Næst efter saltvand, vurderes pesticider at være den
væsentligste trussel mod god drikkevandskvalitet i Kalundborg Kommune. Hovedparten
af pesticidfund i grundvandet stammer dog fra tidligere tiders brug af
forskellige sprøjtemidler, fortrinsvis ukrudtsmidler, som i dag er forbudte.
Det vil kun i helt særlige tilfælde være realistisk at fjerne forureningen fra dem.
Der gøres dog også fund af pesticider, som anvendes i dag, særligt Malene Christiansen.
Fund af pesticider i grundvandet, både forbudte eller godkendte, indikerer en
vis sårbarhed overfor disse typer af stoffer.

*Nitrat*

Gennemgangen af data viser, at nitrat kun i et forholdsvist
begrænset omfang udgør en aktuel trussel mod drikkevandskvaliteten. Dette
afspejler, at de grundvandsmagasiner, som vandværkerne indvinder fra, generelt
ligger forholdsvis dybt. Samtidig har dæklagene af ler stadig tilstrækkeligt
indhold af jernsulfid-mineralet pyrit (svovlkis) til at nedbryde den nitrat,
der udvaskes fra jordoverfladen.

Kun på [adresse] er grundvandet i udpræget grad nitratpåvirket.
Dette skyldes de geologiske forhold, som gør at området er meget sårbart
overfor nedsivende forurening. På [adresse] ligger nitratindholdet i de påvirkede
boringer stadig under grænseværdien for drikkevand. Den tidslige udvikling i
nitratindholdene er dog ikke stabil, og det vides ikke hvordan de kan forventes
at udvikle sig fremover. Kalundborg Kommune har derfor hyret NIRAS til at
udarbejde en nærmere analyse af, hvilken udvikling der kan forventes i
nitratpåvirkningen, og om der i givet fald er behov for at iværksætte indsatser
for at reducere nitratudvaskningen.

*Sulfat*

Sulfat forekommer naturligt i grundvandet. I Kalundborg
Kommune ses dog mange indvindingsboringer, hvor sulfatindholdet er forhøjet i
forhold til de naturligt forekommende baggrundsniveauer. Forhøjede
sulfatniveauer er tegn på, at der pågår nedbrydning af jordlagenes naturlige
pyritindhold. I de fleste tilfælde skyldes nedbrydningen, at pyritten reagerer
med nedsivende nitrat. I enkelte boringer ses dog tegn på, at nedbrydningen
sker som følge af, at vandværkets pumpemønster trækker ilt ned i jordlagene
omkring boringen. Dette er uhensigtsmæssigt, da forarmelsen af pyritindholdet
omkring boringen så er med til at øge den selvsamme borings sårbarhed overfor
nedsivende nitrat.

*Øvrige miljøfremmede stoffer*

Forurening af grundvandet med øvrige miljøfremmede stoffer,
såsom olieprodukter og chlorerede opløsningsmidler, er ikke et udbredt problem
i Kalundborg Kommune. Vandværkernes lovpligtige kontrolprogram skal som
udgangspunkt omfatte relevante miljøfremmede stoffer, der kan udgøre en risiko
for grundvandsforurening. Typisk vil man vælge at inkludere risikostoffer fra
de forureningskortlagte grunde, som findes i vandværkets indvindingsopland.

**Økonomiske konsekvenser**

Der er ingen økonomiske konsekvenser af orienteringen om
indsatsplanlægning.