### Beslutninger

Fremsendes til Magistratsafdelingen for Børn og Unge med henblik på udarbejdelse af en indstilling, jf. byrådets vedtagelse i mødet den 14. august 2024 om magistratsbehandling af forslaget.

Sagen bedes tilbagesendt byrådet via Magistraten.

###

Forslaget

Skole og Forældre [adresse] stiller på vegne af forældre i skolebestyrelser i [adresse] følgende forslag:

Økonomien på de aarhusianske folkeskoler er presset i bund, og i foråret nægtede samtlige skolebestyrelser derfor at godkende budgetterne. Der er brug for en langsigtet og holdbar økonomi til skolerne, så alle børn får et godt skoleliv, og folkeskolen i [adresse] også i fremtiden vil være forældrenes førstevalg.

Det indstilles, at [adresse] gør følgende:

1. Stina Karlsen flere nye midler pr. elev pr. år i folkeskolen, som minimum svarende til gennemsnittet for landets seks største kommuner.

2. I en ny budgetmodel sikrer, at økonomien til det specialiserede område svarer til det forventede antal børn, der har brug for specialtilbud.

Bemærkninger

Børn i [adresse] fortjener et skoleliv med tryghed for den enkelte, fællesskaber for alle og faglig kvalitet i såvel undervisning som fritid. Desuden har alle børn krav på, at der er tid, kompetencer og ressourcer til at støtte dem, hvis skolelivet er svært – og til at forebygge, at det bliver det. Forældre skal trygt kunne vælge den lokale folkeskole til deres børn.

Desværre er økonomien til folkeskolen i [adresse] gennem en årrække blevet udhulet - bl.a. fordi der ikke er taget højde for de stigende udgifter til det specialiserede område. Alle børn skal have det skoletilbud, de har brug for, men når økonomien ikke følger med antallet af børn, der har brug for et særligt tilbud, så fratages skolerne muligheden for at arbejde forebyggende med at sikre bredere børnefællesskaber, hvor flere elever kan trives og udvikle sig i det almene fællesskab. Den udvikling kan flere ressourcer til folkeskolerne og en ny budgetmodel være med til at vende.

Folkeskole på budget

[adresse] Kommune bruger forholdsmæssigt få penge på de aarhusianske folkeskoler sammenholdt med andre kommuner. De årlige udgifter pr. elev ligger i [adresse] ca. 10.000 kroner under landsgennemsnittet for de øvrige kommuner. Det betyder, at kommunen ligger på den 16. laveste plads i landet, når det kommer til de penge, som kommunen prioriterer til de aarhusianske børns uddannelse. Sammenligner vi tallene for landets seks største byer kommer [adresse] ind på en næstsidste plads:

[adresse]: 106.078 kr. pr. elev pr. år

Randers Kommune: 104.095 kr. pr. elev pr. år

Aalborg Kommune: 100.378 kr. pr. elev pr. år

Odense Kommune: 95.487 kr. pr. elev pr. år

[adresse]: 92.330 kr. pr. elev pr. år

Esbjerg Kommune: 91.708 kr. pr. elev pr. år

Gennemsnit 98.346 kr. pr. elev pr. år

Brugte [adresse] fx et beløb svarende til gennemsnittet for de seks kommuner, ville det på en skole med 500 elever betyde en budgetforøgelse på ca. 3 mio., der lokalt fx kunne bruges til flere medarbejdere og forebyggende indsatser i børnefællesskaberne. Det ville gøre en positiv forskel for mange børn.

Ny budgetmodel

For at give skolerne en reel mulighed for at lykkes med den opgave, er det vigtigt, at økonomien til det specialiserende område følger den forventede segregering på den enkelte skole. Det tager den nuværende budgettildelingsmodel ikke højde for, og der er brug for en ny og mere retvisende model, der anerkender, at flere børn i dag har brug for særlig støtte i skolen og i livet.

Borgerforslag indsendt af: Viola Karlsen