Realisering af folkeskolereformen 
Sagsfremstilling 
4.         Realisering af folkeskolereformen - Åbent 
  
                                    
SAGENS INDHOLD 
Folkeskolereformen blev vedtaget i Folketinget 20. december 2013.  
  
Reformen gennemføres via tre lovændringer. Dels Lov om indførelse af en længere og mere varieret skoledag og 
Lov om Indførelse af obligatorisk lektiehjælp og faglig fordybelse, som begge blev vedtaget i Folketinget 20. 
december 2013. Dels Lov om forenkling af Fælles Mål, kvalitetsrapporter og elevplaner og opfølgning på mål for 
folkeskolen m.v., som frem til 24. januar 2014 er i høring.   
  
Den ny lovgivning træder i kraft 1. august 2014.  
  
Reformen har tre overordnede mål for folkeskolen:  
· Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan  
· Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund i forhold til faglige resultater  
· Tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes blandt andet gennem respekt for professionel viden og praksis 
  
Reformen peger samtidig på tre generelle indsatsområder, som skal understøtte, at disse mål nås:  
· En længere og mere varieret skoledag med mere og bedre undervisning og læring  
· Kompetenceudvikling af lærere, pædagoger og ledere  
· Få klare mål og regelforenklinger  
  
Reformen medfører en række forandringer for folkeskolerne i [adresse]. De væsentligste af disse 
forandringer skal konkret besluttes af Byrådet eller – efter delegation – af forvaltningen eller den enkelte skole.  
  
I vedlagte notat ”Læring, trivsel og samarbejde – folkeskolereformen i [adresse]” redegøres for indholdet i 
de forskellige elementer i reformen.  
I forbindelse med beskrivelserne af de enkelte elementer, som byrådet skal beslutte som led i implementeringen af 
reformen, fremkommer Børn og Skole med anbefalinger. Nogle beslutninger vedrører kompetencefordelingen 
mellem byråd, udvalg, forvaltning og den enkelte skole og skolebestyrelse, mens andre beslutningstemaer 
omhandler konkrete forhold, som Byrådet skal tage stilling til. I forbindelse med de beslutninger, der skal træffes, har 
Børn og Skole vurderet, om der er særlige forhold i reformen, som taler for, at en beslutning helt eller delvist bør 
 
Byråd 
7. januar 2014 
Sagsnr. 710-2013-
19666 
Dok.nr. 710-2013-
279738 
Sagsbehandler 
DPHPJE 
  
Tidl. politisk behandling 
BY, 26.11.13, pkt. 172 
Forventet sagsgang 
BY, høring, BS-U, ØK, BY 
Lovgrundlag 
Folkeskoleloven 
afvente bekendtgørelser, vejledninger eller indhentning af erfaringer fra den indledende implementering. 
  
Skoleledelserne forbereder udmøntningen af reformen blandt andet gennem følgende forløb:  
· Professionalisering af skolernes ledelsesteam, der indholdsmæssigt har fokus på implementering af 
folkeskolereformen. 
· KL’s implementeringskursus for skoleledelser, hvor fokus er implementering af det skolefaglige indhold og 
ledelsesmæssige opgaver. 
· Børn og Skoles ”arbejdslejre” for skoleledelser med henblik på den konkrete implementering i forbindelse med 
skoleårets planlægning, herunder det nødvendige og dialogbaserede samarbejde med medarbejderne på de 
enkelte skoler om gennemførslen af reformen og tilrettelæggelsen af arbejdet på skolerne i den forbindelse. 
· Månedlige skoleledermøder. 
· Drøftelser i skolebestyrelserne og de lokale MED-udvalg. 
  
Det fremgår af Budget 2014-2017, at Byrådet primo 2014 blandt andet drøfter tilpasning af 
ressourcetildelingsmodeller, ændrede krav til mål- og resultatstyring, samt en række elementer vedrørende 
skoledagens tilrettelæggelse og sammenhæng med fritidstilbuddene.   
  
VURDERING 
Med folkeskolereformen introduceres en ny form for målstyring på folkeskoleområdet. Undervisningsministeriet 
introducerer i løbet af 2014 nye obligatoriske mål for kvaliteten af undervisningen og trivslen i folkeskolen. Fokus vil i 
højere grad end i dag være på den enkelte elevs faglige udvikling.  
  
Disse obligatoriske, nationale mål understøttes i [adresse] af en række fælles mål, politikker og 
strategier. Folkeskolereformen bygger således ovenpå Børne- og ungepolitikken, og de strategier som allerede 
ligger på området, fx sprog- og læsepolitik, it-strategi, udviklingsplan for specialundervisning og inklusionsarbejdet 
mv. På nuværende tidspunkt indgår det ikke i implementeringsplanen, at disse politikker og strategier ændres. Men 
det vurderes, at flere af politikkerne og strategierne skal ændres, når nye kvalitetsmål og læringsplaner vedtages på 
nationalt plan.  
  
Implementeringen af folkeskolereformen tager udgangspunkt i de nuværende decentraliseringsaftaler med de 
tilpasninger, som er nødvendige i forhold til de ændringer, som folkeskolereformen medfører. Der sigtes således 
mod, at de enkelte skoler og skoleledere fortsat får et stort råderum i forhold til at udnytte de muligheder, som 
reformen giver. På den måde sikres, at de ressourcer, som skolerne har til rådighed, fortsat udnyttes bedst muligt i 
forhold til skolernes forskellige udfordringer og muligheder.  
  
På en række områder vil det være hensigtsmæssigt at udforme fælles principper for hvordan folkeskolereformen og 
tilrettelæggelsen af arbejdet på skolerne i praksis gennemføres i [adresse]. 
  
De nye arbejdstidsregler for lærere og pædagoger er en del af det økonomiske grundlag for folkeskolereformen. Det 
er vigtigt, at folkeskolereformen og de nye arbejdstidsregler uden tidligere aftalemæssige bindinger gennemføres af 
skolernes ledere i dialog med medarbejdere og skolebestyrelser. Fælles forståelse af udfordringerne og 
mulighederne er et vigtigt fundament for en succesfuld implementering af reformen. 
  
Et væsentligt aspekt ved mange af beslutningstemaerne er spørgsmålet om, hvornår og hvor hurtigt forandringerne 
skal gennemføres. På den ene side bør de væsentlige ændringer i medfør af reformen vedtages inden reformen 
træder i kraft. På den anden side anbefales det, at flere af de konkrete løsninger løbende vurderes og evalueres på 
baggrund af de første erfaringer med reformen.  
  
De væsentligste beslutningsforslag vedrører følgende emner:   
· At merudgifterne forbundet med reformen finansieres på samme måde som forudsat i økonomiaftalen fra juni 2013 
mellem regeringen og KL. 
· At principperne for ressourcetildelingsmodellerne for folkeskolen, specialklasserne og fritidsklubberne i [adresse] 
Kommune fastholdes samtidig med, at der foretages tilpasninger som følge af reformen, herunder flere fagdelte 
undervisningstimer og understøttende undervisning. 
· At antallet af undervisningsuger fastholdes på 40 uger om året – dog således, at Børn og Skole anmodes om at 
vurdere fordele og ulemper ved et forlænget skoleår til Børne- og Skoleudvalgets møde i juni måned 2014 med 
henblik på skoleåret 2015-16. 
· At skolelederne fortsat har kompetencen til at sammensætte skolernes personalegruppe på baggrund af de lokale 
behov. 
· At den nuværende fritidsstruktur opretholdes i skoleåret 2014/15 men, at den  senere vil blive vurderet ud fra de 
første erfaringer med virkningen af folkeskolereformen. Der skal senest i første kvartal af 2015 fremlægges en sag til 
Byrådets behandling om fritidsstrukturen fra skoleåret 2015-16. 
· At kompetencen til at konvertere timer fra den understøttende undervisning til fagdelt undervisning delegeres til 
skolelederen, der fastlægger fordelingen af undervisningen efter principper vedtaget af skolebestyrelsen. 
· At der indledes drøftelser med ledere og medarbejderrepræsentanter med henblik på at opnå fælles forståelse af 
de nye arbejdstidsreglers krav om, at arbejdet som udgangspunkt foregår på skolen. 
· At det fremover er op til den enkelte skoleleder at beslutte, hvilke samarbejds-fora, der eventuelt etableres på 
skolen ud over de lokale MED-udvalg.. 
  
INDDRAGELSE/KOMMUNIKATION 
Med folkeskolereformen og de ændrede arbejdstidsregler indføres betydelige ændringer i skolernes arbejde, 
organisering, samarbejde og arbejdsmiljø. I tråd med almindelig praksis ved større omlægninger af arbejdet skal 
disse forandringer gennemføres i dialog mellem ledere og medarbejdere/medarbejderrepræsentanter. 
  
Det samarbejde, som er nødvendigt for reformens realisering skabes bedst ved, at forvaltning, ledere og 
medarbejdere opnår fælles forståelse af de centrale opgaver, udfordringer og muligheder. Her bør hensynet til 
elevernes faglige udvikling og trivsel samt medarbejdernes muligheder for at arbejde og samarbejde på skolen 
vægtes højt. 
  
I overensstemmelse med tidsplanen for folkeskolereformens implementering i [adresse], som Byrådet 
vedtog 26. november 2013, er der afholdt dialogmøder med de væsentligste interessenter omkring folkeskolerne i 
Favrskov Kommune. Det drejer sig om følgende: 
· Dialogmøde 6. november 2013 med alle skoleledere og arbejdsmiljørepræsentanter om indretning af 
arbejdspladser på skolerne 
· Dialogmøde 11. december 2013 for Børne- og Skoleudvalget og skolebestyrelserne 
· Dialogmøde 12. december 2013 for forvaltningen, skolernes Sektor MED og de lokale MED udvalg på skolerne 
· Dialogmøde 17. december 2013 med elevrådene i samarbejde med Danske Skoleelever 
  
På møderne har forældre, medarbejdere og elever givet en lang række konstruktive kommentarer og forslag til det 
udarbejdede materiale. I vedlagte bilag samles spørgsmål og tilkendegivelser fra møderne med skolebestyrelser, 
MED-udvalg og elevråd. 
  
Det er også i de kommende måneder nødvendigt, at beslutninger og planlægning gennemføres i samarbejde med 
blandt andre musikskole, billedskole, frivillige foreninger m.fl.  
  
Det er aftalt med skolernes bestyrelser, at Børn og Skole på et dialogmøde i foråret 2014 bistår bestyrelserne med 
konkrete forslag til udformning af principper for den helt lokale udmøntning af reformens nye muligheder.  
  
ØKONOMISKE KONSEKVENSER 
De overordnede økonomiske rammer for implementering af folkeskolereformen i [adresse] er indarbejdet 
i Budget 2014-2017.  
  
Et af hovedelementerne i reformen er, at udvide elevernes skoledag. Den forlængede skoledag finansieres i 
overensstemmelse med de økonomiske forudsætninger, som indgår i Økonomiaftalen mellem KL og Regeringen på 
følgende måde: 
· Lærernes arbejdstid omlægges, således at lærerne i gennemsnit underviser to klokketimer mere pr. uge. 
· Udgifterne til SFO og fritidsklub reduceres svarende til den tid, som den forlængede skoledag reducerer 
åbningstiden i SFO og fritidsklubber. 
· Der gennemføres en række afbureaukratiseringstiltag - herunder lempelse af regler vedrørende holddannelse, 
forenkling af afgangsprøver og fleksibilitet i udbud af valgfag. 
  
Af Budget 2014-17 fremgår det, at budgetforudsætningerne vedrørende folkeskolereformens implementering kan 
udvikle sig anderledes i takt med implementeringen af reformen. På den baggrund er der i Budget 2014-17 afsat en 
pulje på 2 mio. kroner pr. skoleår på driftsbudgettet. I den tidsplan, som Byrådet vedtog 26. november 2013, fremgår 
det, at Byrådet i forbindelse med beslutning om den fremtidige ressourcetildelingsmodel på skoleområdet behandler 
udmøntningen af disse midler.  
  
Samtidig afsatte Byrådet 2 mio. kroner pr. år til anlægsmæssige tiltag i medfør af reformen, herunder indretning af 
arbejdspladser med henblik på at gøre det attraktivt og effektivt for medarbejderne at arbejde på skolen – også når 
man ikke underviser. Det indstilles nedenfor, at anlægsbeløbet i 2014 frigives. Børn og Skole vurderer i løbet af 
foråret 2014, om det er hensigtsmæssigt at fremrykke dele af de anlægsbeløb, som er afsat til formålet i 
overslagsårene – og fremlægger i så fald forslag herom til Byrådet.  
  
På nationalt plan er der afsat midler til kompetenceudvikling i forbindelse med implementeringen af 
folkeskolereformen i årene frem til 2020. Som led heri tilføres folkeskoleområdet i [adresse] 740.000 kr. i 
2014 til kompetenceudvikling. Fra 2015 forventes det årlige beløb at være cirka dobbelt så stort som i 2014.  
  
Samtidig skal det bemærkes, at skolernes øvrige midler til kompetenceudvikling i betydeligt omfang vil blive brugt i 
sammenhæng med reformens implementering.   
  
INDSTILLING 
Børne- og Skoledirektøren indstiller til Byrådet: 
  
1. At vedlagte notat ”Læring, trivsel og samarbejde – folkeskolereformen i [adresse]” godkendes og 
sendes i høring med høringsfrist 23. januar 2014, således at bidrag fra skolebestyrelser og MED-organisationen kan
indgå i Byrådets beslutningsgrundlag for implementering af folkeskolereformen. 
2. At der godkendes en anlægsbevilling på 2 mio. kr. til anlægsmæssige formål i forbindelse med 
folkeskolereformen finansieret af det afsatte rådighedsbeløb i 2014. 
  
BESLUTNING 
  
Bilag 
  
  
  
  
Byråd, 7. januar 2014: 
Fraværende: Ingen 
Folkeskolereformen i [adresse] 
710-2013-283592 
Opsamling på dialogmøde om 
folkeskolereformen med elevråd 
710-2013-299549 
Opsamling på møde om foleskolereformen med 
LMU'er og SMU Skole 
710-2013-299463 
Opsamling på dialogmøde om 
folkeskolereformen med skolebestyrelser og BS-
U 
710-2013-298361 
Byrådets supplement til notat om 
folkeskolereformen 
710-2014-4566 
  
Punkt 1 blev godkendt med de præciseringer og politiske bemærkninger som fremgår af notatet [adresse] 
supplement til notat om folkeskolereformen| af 7. januar 2014. Notatet udsendes sammen med forvaltningens 
notat |Læring, trivsel og samarbejde | folkeskolereformen i [adresse] til høring. 
  
Punkt 2 blev godkendt. 
  
