### 8.     Beslutning om valg af vandløbsregulativtype for [adresse]

**Åbent**

Sagsnr.: 326-2019-25899       J.nr.: 06.02.11           Dokumentnr.:
326-2019-243642

**Sagstype**

Beslutning.

**Resume og sagens baggrund**

I 2015 Blev vandløbsregulativet for
[adresse] af Natur- og miljøklagenævnet kendt for ulovligt. Da Kalundborg Kommune
sammen med Holbæk og Sorø kommune er bredejer på vandløbet, blev der i december
2017 nedsat en arbejdsgruppe der havde til formål at udarbejde et nyt regulativ
for vandløbet. Arbejdsgruppen består desuden af repræsentanter fra DN, DSF,
Gefion og Ålaug. Arbejdsgruppen indstiller til valget af regulativtypen.

**Indstillinger**

Chefen for Plan, Byg og Miljø indstiller, at der udarbejdes
et Q/h-regulativ for [adresse] på strækningen fra [adresse] til [adresse].

**Behandling**

Teknik- og Miljøudvalget.

**Sagsfremstilling**

[adresse] løber igennem Sorø, Holbæk og [adresse],
og Kalundborg Kommune er bredejer på 19 % af den aktuelle strækning fra
[adresse] til [adresse] (Holbæk har 50% og Sorø 31 %).

Administrationen i de tre kommuner finder det nødvendigt, at
Teknik- og Miljøudvalget tager stilling til regulativtypen, før der kan
arbejdes videre mod et endeligt regulativ. Dette fordi valg af regulativtype
har økonomisk og administrativ betydning for kommunernes vedligeholdelse og
kontrol af vandløbet.

Et nyt regulativ for [adresse] skal sikre, at der sker
afvanding fra de omkringliggende arealer samtidig med, at der tages hensyn til
naturen i vandløbet. [adresse] er yderligere en del af et Natura 2000-område,
hvilket gør at regulativet skal rumme ekstra naturhensyn. [adresse] er nærmere
beskrevet i bilag 1.

Der er nedsat en arbejdsgruppe som led i udarbejdelsen af et
nyt regulativ for [adresse] Å. Arbejdsgruppen er sammensat af repræsentanter for
kommunernes administrationer, Gefion (landbrugspolitisk organisation), Holbæk
Ålav, Sorø Ålav, Danmarks Sportsfiskerforbund og [adresse]
Naturfredningsforening. Arbejdsgruppen har det seneste halvandet år holdt møder
for at afklare de forskellige interesser og ønsker til et nyt
vandløbsregulativ.

I arbejdsgruppen er der to regulativtyper i spil:
Q/h-regulativ og teoretisk skikkelse regulativ. Begge regulativtyper vil kunne
sikre hensynet til både vandafledning og de miljømæssige krav til
vandløbskvaliteten som for eksempel fysisk variation, der skaber grundlag for
en alsidig flora og fauna i vandløbet. Begge giver vandløbet mulighed for at
forme sig frit, så længe det ikke medfører reduceret vandføringsevne. Der er
derfor ikke fagligt tungtvejende argumenter der gør det nødvendig at vælge det
ene fremfor det andet.

Anvendelse af Q/h-regulativ i [adresse] anbefales af [adresse]
Naturfredningsforening, [adresse], Danmarks Sportsfiskerforbund og Gefion.
Deres argumentation kan findes i bilag 6.

Anvendelse af teoretisk skikkelse-regulativ i [adresse]
anbefales ikke af nogen NGO-organisationer.

Forskellene mellem de to regulativtyper er yderligere
forklaret i bilag 2. Bilag 3 og 4 rummer tekniske forklaringer af hver af
regulativtyperne.

*Q/h regulativ*

Interessenterne i arbejdsgruppen anbefaler Q/h-regulativ.
Ved overgangen til Q/h skal der opstilles såkaldte kravkurvestationer og
udarbejdes ny data om vandløbet. Dette forventes at beløbe sig til ca.
100.000-150.000 kr. Det er altså en meromkostning ift. den anden regulativtype.
Til gengæld vil den løbende kontrol formentlig være lidt billigere.

Idet der ikke er tunge faglige argumenter for at vælge én
regulativtype, har administrationen valgt at indstille interessenternes ønske
som primær indstilling.

Samlet set kan begge regulativtyper bruges i [adresse] Å. Den
ene er dyrere at konvertere til, men bliver til gengæld anbefalet af en samlet
NGO-gruppe.

*Teoretisk skikkelse regulativ*

Kommunernes udgangspunkt har været at vælge regulativtypen
teoretisk skikkelse, da kontrollen og administrationen af dette minder meget om
den nuværende. Det er derfor ikke forbundet med ekstraudgifter at skifte
regulativtype, udover den udgift til opmåling som medfølger af at opdatere
regulativet.

*Omkostninger*

Ved skift til ny regulativtype skal vandløbet
måles op. Dette forventes at beløbe sig til ca. 100.000 kr.

For at konvertere til Q/h skal der
derudover placeres kravkurvestationer samt bestemmelse af oplandsstørrelse for
disse, laves bestemmelse af manningtal og udarbejdes vandføringsevne- og kravkurver.
Dette forventes at beløbe sig til 100.000-150.000 kr. Driftsudgiften forventes
at være den samme eller muligvis lidt lavere end den er i dag.

Administrationen vurderer, at
udarbejdelse af et nyt regulativ for [adresse], uanset regulativtype, vil kunne
gøres indenfor den tilrådeværende økonomiske ramme. Udgiften til
vedligeholdelsen af [adresse] forventes med begge regulativtyper at være status
quo, dog med forbehold for at de fremtidige grødeskæringsbestemmelser ikke er
fastlagt.

Da Kalundborg kommune er bredejer på 19 % af den aktuelle
strækning af, forventes udgiften til et nyt regulativ blive mellem 40.000 og
50.000 kr., som afholdes indenfor vandløbsdriften.

**Økonomiske konsekvenser**

Ingen, da udgiften forbundet med skift
af regulativtype afholdes indenfor eksisterende drift.

**Bilag**

|  |  |
| --- | --- |
| Bilag 1 - Præsentation af [adresse] | 326-2019-243569 |
| Bilag 2 - Valg af regulativtype | 326-2019-243570 |
| Bilag 3 - Q/H Regulativ | 326-2019-243571 |
| Bilag 4 - Teoretisk skikkelse | 326-2019-243572 |
| Bilag 5 - Geometrisk skikkelse | 326-2019-243573 |
| Bilag 6 - Høringssvar | 326-2019-243574 |