### 8.     Beslutning i forbindelse med vejkapitalanalysen for veje i byområder

**Åbent**

Sagsnr.: 326-2015-63031       J.nr.: 05.01.08           Dokumentnr.:
326-2019-338

**Sagstype**

Beslutning.

**Resume og sagens baggrund**

Kommunalbestyrelsen har i forbindelse med budgetaftalen for
budget 2016-2019 besluttet at gennemføre en vejkapitalanalyse for byområder i
kommunen. Der gives en orientering om analysen, og der lægges op til, at
udvalget drøfter, hvordan analysen skal anvendes fremadrettet.

**Indstillinger**

Chefen for Vej. Ejendom og Affald indstiller,

1.    at vejkapitalanalysen
tages til efterretning, og

2.    at
vejkapitalanalysens konklusioner lægges til grund for administrations arbejde
med kommende forslag til prioritering vejvedligeholdelsen fra 2020.

**Behandling**

Teknik- og Miljøudvalget.

**Sagsfremstilling**

Teknik- og Miljøudvalget fik den 3. marts 2016 en
orientering om udarbejdelse af en vejkapitalanalyse af kommunale byveje.
Formålet med at foretage en vejkapitalanalyse var at få skabt et bedre overblik
over de værdier, der er i vejanlæggene, samt sammenstille disse med de løbende
drifts- og vedligeholdelsesarbejder, der skal til for at opretholde disse anlæg
på et givent niveau. Vejkapitalanalysen kan være med til at give et udvidet
grundlag for prioritering af kommunens budgetter til vejene i byområderne.

Jytte Mathiasen er nu udarbejdet og rapport med status og
scenarier er vedlagt i Bilag 1.

Jytte Mathiasen har set på 7 forskellige elementer:
[adresse], fortove, stier, pladser, vejafmærkning, skilte og vejafvanding.
Analysen indeholder ikke vejbelysning, vintervedligeholdelse, manglende
udmatrikuleringer og den grønne drift vedrørende vejområdet i byområderne.

Grundlag

Som grundlag for analysen er der foretaget en række nye
aktuelle registreringer og vurderinger af tilstanden. Det drejer sig om
belægningsstatus på kørebaner, fortove, pladser og stier samt af vejafmærkning.
Omfanget og tilstanden af vejafvandingsanlæg og skilte bygger mere på
antagelser og skøn, idet registrering af disse vil være meget ressourcekrævende
og måske kan gøres, når der foreligger bedre redskaber og metodiker til dette.

Da kontoplanen for vej- og parkområdet ikke er helt den
samme som vejkapitalsanalysens opdeling bygger det økonomiske grundlag i
beregningerne på en række vurderinger ud fra både drifts- og anlægsbudgettal i
årene 2016, 2017 og 2018, se Bilag 2.

Tilstandsvurdering

I beregningsmodellen inddeles elementernes tilstand på en
skala fra 1-5 ud fra det kendskab til elementerne, der er registeret.

1.    Karakteren 1
står for ”Meget god tilstand” svarende til en restlevetid på 90% af nyværdien.

2.    Karakteren 2
står for ”God tilstand” svarende til en restlevetid på 70% af nyværdien.

3.    Karakteren 3
står for ”Acceptabel tilstand” svarende til en restlevetid på 40% af nyværdien.

4.    Karakteren 4
står for ”Dårlig tilstand” svarende til en restlevetid på 20% af nyværdien.

5.    Karakteren 5
står for ”Uacceptabel tilstand” svarende til en restlevetid på 5% af nyværdien.

Den ønskede kvalitet eller et acceptabelt teknisk niveau er
fastsat til den situation, hvor det enkelte element har en gennemsnitlig
restlevetid på 50%. Nogle elementer har derfor i denne situation bedre kvalitet
og andre ringere kvalitet, men ved gennemsnittet på 50% sikres en løbende
vedligeholdelse af elementer, og der opbygges ikke et
vedligeholdelsesefterslæb.

Tre scenarier

På baggrund af ovennævnte tilstandsdata og økonomiske
forudsætninger er der lavet en beregning på tre scenarier for hvert af de syv
elementer. De tre scenarier er:

1.
Scenarie 1 - fastholdelse af budget.

Beskriver udviklingen, hvis de
nuværende budgetter fastholdes. Da der for flere elementer er efterslæb i dag,
vil scenariet medføre øget efterslæb.

2.
Scenarie 2 - fastholdelse af tilstand.

Beskriver investeringsbehovet,
hvis den nuværende tilstand skal bevares.

Det samlede billede af det
nuværende tilstandsniveau opretholdes, og der opbygges ikke yderligere
efterslæb.

3.
Scenarie 3 - Genopretning over 10 år.

Beskriver investeringsbehovet for
genopretning af vejområdet over en 10-årig periode. Efterslæb fjernes, og der
opretholdes derefter et acceptabelt teknisk niveau af standarden svarende til
en gennemsnitlig restlevetid på 50 % af nyværdien.

Beregningerne viser ikke nøjagtige investeringsniveauer men
indikerer, hvor der er behov for investeringer og i hvilken takt og
størrelsesorden. Beregningerne tager ikke højde for by- og trafikudvikling,
prisudvikling, eventuelt nye krav til materialer, klimatilpasning med mere.

Konklusioner for de enkelte
elementer

Hovedkonklusioner for tilstand og efterslæb for de enkelte
af de 7 elementer i vejkapitalanalysen er kort beskrevet i Bilag 3.

Betragtninger vedrørende investeringsniveau og anbefaling

Overordnet set viser analysens scenarie 1, at der ved
fastholdelse af budgettet på det nuværende niveau vil der ske en opbygning af
efterslæb, der vil forringe tilstanden og øge investeringsbehovet yderligere.
Beregningerne i scenarie 2 viser, at nuværende grundlæggende gode niveau vil
kunne fastholdes ved at investere cirka 22,1 mio. kr. årligt, det vil sige en
årlig merinvestering på 9,1 mio. kr. i forhold til det nuværende budget på
cirka 13 mio. kr. årligt. Scenarie 3 viser, at det nuværende efterslæb kan
indhentes ved, at der investeres samlet 27,8 mio. kr. årligt i en 10 årig
periode. Efter 10-års-perioden kan det højere tilstandsniveau fastholdes for
samme beløb, som hvis det nuværende tilstandsniveau fastholdes (cirka 22,1 mio.
kr. årligt).

I analysen fremgår nogle anbefalinger til handlinger. Blandt
andet vurderes efterslæbet vedrørende vejafvandingsanlæg og pladser som noget,
der bør fokuseres på allerede nu. Især vejafvandingsanlægget repræsenterer en
meget høj nyværdi. Det anbefales også, at der udføres løbende
tilstandsregistreringer og mere langsigtede tværgående vedligeholdelsesplaner
på vejområdet, der sikrer både genopretning og vedligeholdelse uden store
spring i investeringsbehov. Det er ikke nødvendigvis et mål generelt at gennemføre
genopretningsaktiviteter hurtigt, da det senere vil kunne skabe en
vedligeholdelsesmæssig pukkel, når elementerne igen skal renoveres.

I forhold til fremtidige vejvedligeholdelse bør indgå
drøftelser om for eksempel bæredygtige materialer, klimahensyn, ny teknologi,
driftsoptimering, udviklingsplaner og udviklingen i infrastrukturen og
trafikmængden.

Det anbefales, at vejkapitalanalysens konklusioner og
forslag til handlinger indgår i fremtidige budgetdrøftelser.

**Økonomiske konsekvenser**

Ingen økonomiske konsekvenser.

**Bilag**

|  |  |
| --- | --- |
| Bilag 1 - Rikke Carlsen for byområder i Kalundborg 2019 | 326-2019-62951 |
| Bilag 2 - Forudsætninger og bemærkninger til de anvendte budgettal i vejkapitalanalysen | 326-2019-31141 |
| Bilag 3 - Notat vedrørende hovedkonklusioner fra vejkapitalanalyse 2019 | 326-2019-61581 |