### Resume

Forvaltningen vil orientere om status og muligheder for innovationsprojektet "Intelligente skraldespande". Pilotprojektet er nu gennemført i [adresse]. Den positive evaluering danner grundlag for en udvidet brug af den anvendte teknologi. Forvaltningen vil desuden ansøge innovationspuljen om støtte til at gøre alle skraldespande på [adresse] området endnu mere intelligente.

### Sagsfremstilling

Forvaltningen ansøgte i 2020 om midler fra innovationspuljen til afprøvning af sensorteknologi (IoT) på skraldespande i det offentlige rum. Sensorer kan meddele, hvornår skraldespanden er fyldt og skal tømmes. Pilotprojektet skulle undersøge om sensorer kan føre til mindre affald i naturen og i byerne samt til en mere intelligent arbejdsgang med tømning.

Intelligente skraldespande kan have op til flere funktioner, der gør dem både tidsbesparende og miljøvenlige. Sensorer i skraldespandene kan optimere antallet af tømninger, reducerer kørsel og sikre et højere serviceniveau. Andre og mere avancerede skraldespande kan have en indbygget komprimator, der presser affaldet sammen og dermed øger udnyttelsen af skraldespandens kapacitet. Innovationsprojektet har afprøvet forskellige typer og modeller af intelligente skraldespande.

Projektet har i alt opsat 135 sensorer i eksisterende spande fordelt på  to forsøgsruter i den nordøstlige og sydlige del af kommunen, samt 15 komprimatorspande i og omkring [adresse]. (se kortbilag) De forskellige typer og modeller testes i en samlet blanding for at finde det bedste løsning. Sensorerne i de eksisterende spande, samt komprimatorspandene med en indbygget sensor melder, når de er klar til at blive tømt. Det vil sige, at spandende udelukkende tømmes efter behov. Pilotprojektet er løbende blevet vurderet og dokumenteret i en projektrapport.

Der er arbejdet koncentreret med teknologi, leverandører og ikke mindst sammen med vores medarbejdere. Der er derfor fundet gode løsninger på, hvordan man planlægger og udruller teknologien med intelligente skraldespande. En vigtig årsag til succesen er, at vi har lavet en fælles indsats sammen med de udførende medarbejdere og vores projektleder. Renovationsarbejderne på Materielgården har taget den digitale udfordring og ændret arbejdsgang til sig, og har været en væsentlig hjælp til, at projektet er lykkedes så godt.

Konceptet køres bl.a. på "Giv et praj" systemt, der giver os et bredt overblik. Vi kan bl.a. se, om vi har placeret vores skraldespande de rigtige steder ved at kigge på mængden af affald i dem. Herved kan vi bedre planlægge placering af spande sammenholdt med de input, vi får fra borgere mv. Andre kommuner har også intelligente skraldespande, men vi vover at påstå, at Vejle Kommune er én af de kommuner, der nu har succes med at få konceptet udrullet til en stabil drift.

Vores evaluering af pilotprojektet viser, at de intelligente skraldespande hjælper borgerne med at komme af med deres affald. Spanden er ikke fyldt, når de møder den, og på den måde kan byen og naturen holdes ren. Som en ekstra gevinst spares unødige ture med renovationsvognene, eftersom skraldespandene kun tømmes, når de er ved at være fyldt. Projektgruppen har desuden udvidet samarbejdet med Natur & Udeliv for at afdække muligheder for udvidelse med flere skraldespande. Det vil skabe en endnu større serviceforbedring i vores fælles natur samt mulighed for at opnå effektiveringsgevinter.

### Økonomi

Vej & Park arbejder nu på at videreudvikle og udvide konceptet for alle 587 egnede spande. Der er indhentet tilbud på nye sensorer med tilhørende software. Tilbuddet er på 350.000 kr. for udvidelsen. Udvidelsen indeholder bl.a. afprøvning af radarteknologi i sensorerne, hvor de hidtige sensorer benytter infrarød sensorer. [adresse] kan forbedre sensorens mulighed for at vurdere mængden af affald i skraldespanden. Altså at den ikke melde fuld pga. en enlig plasticpose.

Innovationspuljen ansøges derfor om en delvis finasiering af den samlede udrulning af sensorer på egnede skraldespande på [adresse] område. Den samlede økonomi er på 350.000 kr. i engangsinvestering. Der ansøges om en delfinansiering på 175.000 kr. Midlerne finansieres af innovationspuljen.

Den øvrige økonomi finasieres af effektivisering af opgaven med tømning af spande.

### Klima og resiliensvurdering

En fuld implementering af sensorer reducerer forbruget af diesel fra 6.678 liters årligt til 4.340 liter ved en 35 % effektivisering. I CO2 er det en reduktion fra 22 ton CO2 til 14 ton, i alt en reduktion på 8 tons.

Sensorernes fremstilling og transport mm. er estimeret til et klimaaftryk på højest 26 tons CO2 uden betydelig CO2 aftryk under drift grundet lav datamængde på 20MB om året.

Projektet tilføjer altså 26 tons CO2 ved implementering, men reducerer CO2 udslippet med 8 tons om året. Det giver et CO2 breakeven efter ca. 3,25 års drift med en 35% kørselsreduktion. Det forventes dog, at projektet ved fuld implementering kan komme op i nærheden af en effektiviseringsgevinst på 50 %.

### Sagens videre forløb

Sagen skal alene behandles af Teknisk Udvalg.

### Teknik- og Miljødirektøren indstiller,

|  |  |
| --- | --- |
| at | orienteringen tages til efteretning, og |
| at | ansøgningen om 175.000 kr. bevilliges og finasiereres af innovationspuljen. |

### Beslutning

Taget til efterretning.

Godkendt.