Høring af sundhedsaftale 2015-18 
Sagsfremstilling 
179.     Høring af sundhedsaftale 2015-18 - Åbent 
  
  
SAGENS INDHOLD 
Sundhedskoordinationsudvalget sendte den 9. september 2014 udkastet til sundhedsaftale 2015-2018 for Region 
[adresse] i høring, og der er udarbejdet et forslag til høringssvar.  
  
Ifølge Sundhedslovens § 205 skal region og kommuner i hver valgperiode indgå en sundhedsaftale. Formålet med 
sundhedsaftalen er at bidrage til sammenhæng og koordinering af patientforløb for borgere med somatisk og/eller 
psykisk sygdom. Sundhedsaftalen omfatter samarbejdet mellem tre parter: sygehusene, almen praksis og de 
kommunale tilbud. De kommunale tilbud retter sig både mod nybagte forældre og spædbørn, sygemeldte borgere, 
børn og voksne med handicap eller psykiatriske diagnoser og borgere med behov for genoptræning og pleje. 
  
I denne valgperiode skal der udarbejdes én samlet sundhedsaftale – ét aftalekompleks - for hele regionen i 
modsætning til de tidligere sundhedsaftaler, hvor der blev udarbejdet sundhedsaftaler mellem hver kommune og 
regionen. 
  
Høringsmaterialet indeholder udkast til:  
  
· En politisk aftale indeholdende politiske visioner, mål og værdier for sundhedsaftalen med titlen ”Mere sundhed i 
det nære – på borgerens præmisser”. 
 
 
· Sundhedsaftalen, som konkretiserer de politiske visioner og mål i indsatser og aftaler om opgavefordeling. Denne 
del af aftalekomplekset er rettet til ledelsesniveauerne i kommuner og region.  
  
Det samlede aftalekompleks vil, udover den politiske aftale og sundhedsaftalen, bestå af delaftaler, som er aftaler 
for specifikke målgrupper/indsatser, fx aftalen for oligofrenipsykiatriområdet. Samtidig vil aftalekomplekset 
indeholde en værktøjskasse med sundhedsfaglige dokumenter. Delaftalerne og værktøjskassen er ikke en del af 
den aktuelle høring. 
 
Byråd 
28. oktober 2014 
Sagsnr. 710-2014-
8556 
Dok.nr. 710-2014-
238098 
Sagsbehandler 
DPTIBM 
  
Tidl. politisk behandling 
  
Forventet sagsgang 
SS-U, AU, BS-U, ØK, BY 
Lovgrundlag 
Sundhedsloven § 205 samt 
Bekendtgørelse nr. 1569 af 16. december 2013 
om sundhedskoordinationsudvalg og 
sundhedsaftaler 
  
De politiske visioner for sundhedsaftalen i [adresse] er:  
· Et sundhedsvæsen på borgernes præmisser 
· Sundhedsløsninger tæt på borgeren 
· Mere lighed i sundhed. 
  
VURDERING 
Social og Sundhed har, med input fra alle relevante afdelinger i [adresse], udarbejdet et høringssvar, hvor 
der gives udtryk for, at Favrskov Kommune overordnet bakker op om værdier, visioner og mål i sundhedsaftalen.  
  
Favrskov Kommune tilslutter sig den værdibaserede tilgang, der kendetegner denne sundhedsaftale. Erfaringer fra 
de tidligere sundhedsaftaler har vist, at regler og specifikke aftaler ikke i sig selv skaber sammenhængende 
patientforløb. Ansvaret for sammenhængende patientforløb ligger både hos den part, der ”afgiver” borgeren, og hos 
den part, der ”modtager” borgeren. 
  
Visionen om ét sundhedsvæsen på borgerens præmisser betyder blandt andet, at borgeren skal have medansvar 
for eget behandlings- og rehabiliteringsforløb for at få den bedste effekt af de ydelser, som sundhedsvæsenet 
leverer. Denne vision er helt i tråd med den tilgang, der arbejdes ud fra i de kommunale tilbud i [adresse].  
  
Favrskov Kommune bakker op om visionen om sundhedsløsninger tæt på borgeren. For borgeren kan det være en 
belastning at være indlagt eller gå til ambulant behandling på hospitalet. Indlæggelser kan fx øge risiko for infektion 
og funktionstab som følge af manglende aktivitet. Sundhedsløsninger tæt på borgeren giver bedre mulighed for at 
fastholde en ”normal” hverdag, trods sygdom.  
  
Favrskov Kommune finder det også ønskeligt, at der kommer mere lighed i sundhed. Derfor er det hensigtsmæssigt, 
at sundhedsaftalen lægger op til en differentieret indsats. Eksempelvis er der ekstra fokus på at forebygge somatisk 
sygdom hos psykisk syge borgere, der har en overdødelighed som følge af langt flere livsstilssygdomme end andre. 
Tilsvarende er der opmærksomhed på, at ”de patienter der kan selv, skal selv”.  
  
Selve opbygningen af sundhedsaftalen er mere handlingsorienteret end de tidligere sundhedsaftaler. 
  
Forslaget til sundhedsaftale lægger op til, at en analysemetode, der beskriver sandsynlige konsekvenser for aktivitet 
og økonomi på tværs af sektorerne ved ændringer i opgavevaretagelsen. Metoden hedder ”Triple Aim” og i analysen
indgår følgende parametre:  
  
· Befolkningens (eller en gruppes) sundhedstilstand 
· Klinisk og brugeroplevet kvalitet 
· Omkostninger pr. person. 
  
[adresse] anerkender, at metoden belyser de samfundsøkonomiske effekter ved ændringer i 
opgavevaretagelsen. Men der er også behov for at belyse de økonomiske konsekvenser for kommunerne, når 
opgaveoverdragelse er på tale. 
  
I sundhedsaftalen er der stort fokus på forebyggelse, hvilket Favrskov Kommune bifalder. Det er glædeligt, at der 
skal arbejdes på, at hospitaler og almen praksis i højere grad henviser til de kommunale forebyggelsestilbud, så den 
almene sundhedstilstand højnes.  
  
Høringssvaret gør opmærksom på, at det er en forudsætning for den gode udskrivelse, at der tages hensyn til 
borgerens behov. Dette er af særlig betydning, når udskrivelse fra hospital sker døgnet rundt.  
  
INDDRAGELSE/KOMMUNIKATION 
Udarbejdelse af den politiske aftale sker i regi af Sundhedskoordinationsudvalget i [adresse], som har 
politisk repræsentation fra regionen, kommunerne og almen praksis. Sundhedsaftalen rettet mod 
ledelsesniveauerne er udarbejdet af en række temagrupper med repræsentanter fra region, kommuner og almen 
praksis. Brugere af sundhedsvæsenet, herunder det regionale patientinddragelsesudvalg, har været inddraget i dele 
af processen. 
  
Høringsmaterialet har været behandlet af Sundhedskoordinationsudvalget. Det samlede aftalekompleks forventes 
godkendt i Regionsrådet og alle byråd i regionen ultimo 2014.  
  
ØKONOMISKE KONSEKVENSER 
De seneste tre år er der i økonomiaftalerne mellem regeringen og KL afsat midler til opbygning af det nære 
sundhedsvæsen. Til kommunerne under ét blev der afsat 300 mio. kr. i 2013 og 328 mio. kr. i 2014, og for 2015 er 
der afsat 350 mio. kr. Midlerne er blandt andet afsat til at medvirke til at forebygge uhensigtsmæssige indlæggelser 
og bidrage til sammenhængende patientforløb. En del af disse midler skulle kommunerne selv finansiere ved 
konkrete effektiviseringstiltag. For 2015 udgjorde den kommunale medfinansiering således 200 mio. kr. ved 
besparelser på kørsel og beredskab.  
  
Sundhedsaftalen lægger op til en videreudvikling af det nære sundhedsvæsen, og høringssvaret påpeger, at det må 
forventes at være forbundet med øgede udgifter for kommunerne, når denne udvikling fortsætter. Et eksempel er, at 
kommunen ifølge sundhedsaftalen døgnet rundt skal kunne modtage borgere, der udskrives fra hospital. 
  
En række af de tiltag der i sundhedsaftalen lægges op til på forebyggelsesområdet, tilbydes allerede af [adresse] 
Kommune. Det gælder de generelle tiltag indenfor områderne kost, rygning, alkohol og motion – de såkaldte [adresse]
faktorer. Dog er der i dag ikke særskilte KRAM-tilbud for unge, men det vurderes at være fagligt hensigtsmæssige 
tiltag, som kan etableres, hvis fremtidige økonomiaftaler tilfører yderligere midler hertil. 
  
Også tiltag som for eksempel flere telemedicinske løsninger vil kunne være udgiftsdrivende for kommunen, idet flere 
opgaver vil kunne varetages af de kommunale sygeplejersker. Men set fra et samfunds- og borgerperspektiv er det 
hensigtsmæssigt og forventes at kunne forebygge indlæggelser og dermed reducere udgifterne til den 
aktivitetsbestemte medfinansiering. 
  
Sundhedsaftalen lægger op til, at kommunen skal varetage en koordinatorfunktion i forhold til børn og unge med 
psykisk sygdom. Det vurderes, at initiativet giver god mening, men der gøres i høringssvaret opmærksom på, at 
funktionen forventes at medføre øgede udgifter for kommunen. 
  
Som en del af sundhedsaftalen forpligter kommunerne og Region Midtjylland sig til gensidigt at orientere om større 
tiltag og ændringer, hvor der kan være afledte konsekvenser for sektorovergang og den kommunale 
medfinansiering.  
  
Det er således et fælles mål at belyse økonomiske konsekvenser af eksisterende og fremtidige aktiviteter på tværs 
af sektorer og finde løsninger, der skaber størst værdi på tværs af sundhedssektoren. Men [adresse] har i 
høringssvaret præciseret, at der skal være gennemsigtighed omkring de økonomiske konsekvenser for 
kommunerne ved opgaveomlægninger, således at princippet ”pengene følger borgerne” bliver en del af 
sundhedsaftalen. 
  
INDSTILLING 
Social- og sundhedsdirektøren indstiller til Byrådet:  
  
1.    At forslag til høringssvar vedrørende Sundhedsaftalen 2015-2018 godkendes. 
  
BESLUTNING 
  
Social- og Sundhedsudvalget, 7. oktober 2014: 
Fraværende: Ingen 
  
Indstilles godkendt, idet det i høringssvaret foreslås præciseret, at hurtig rådgivning vedrørende gravide og nyfødte 
muligvis kan forhindre mere indgribende foranstaltninger.  
  
Arbejdsmarkedsudvalget, 8. oktober 2014: 
Fraværende: Ingen 
  
Indstilles godkendt. 
  
Børne- og Skoleudvalget, 9. oktober 2014: 
Fraværende: Ingen 
  
Indstilles godkendt. 
  
Økonomiudvalget, 21. oktober 2014: 
Fraværende: Ingen 
  
Indstillingen fra [adresse] og Sundhedsudvalget indstilles godkendt. 
  
Bilag 
  
  
  
  
Byråd, 28. oktober 2014: 
Fraværende: Ingen 
  
Godkendt. 
Udkast til høringssvar vedr. sundhedsaftalen i 
Region Midtjylland 2015-2018 
710-2014-207564 
Høringsbrev sundhedsaftale 2015-2018 
710-2014-217920 
Høringsparter sundhedsaftale 2015-2018 
710-2014-217927 
Politiske visioner sundhedsaftalen - 
høringsversion 
710-2014-217913 
Sundhedsaftale høringsversion 
[adresse] 
