### Resumé

Byrådet godkendte strategi for bæredygtigt byggeri på møde den 27. april 2022, jf. punkt 28. Det fremgår af strategien, at der i 2023 vil blive samlet op og evalueret for endeligt at beslutte strategiens målsætninger og handlingsplan. På baggrund af evalueringen foreslås en ændring af strategiens forord. Derudover forelægges forslag til handlingsplan for 2024-2030 til godkendelse.

### Sagsfremstilling

### Baggrund

Byrådet godkendte "Strategi for bæredygtigt byggeri" for de kommunale bygninger på møde den 27. april 2022, jf. punkt 28.

I forbindelse med implementeringen af strategien blev der indlagt en test- og forberedelsesperiode i [adresse]. Formålet var at blive klogere på, hvad der vil være de rette indsatser og lære af de erfaringer, der høstes generelt i [adresse] og internationalt. Det fremgår af strategien, at der i 2023 vil blive samlet op og evalueret for endeligt at beslutte strategiens målsætninger og handlingsplan.

I strategien er formuleret en række konkrete indsatser, der skal arbejdes med i testperioden 2022/2023. Herunder at strategien skal anvendes på tre konkrete kommunale byggeprojekter i 2022 som læringscases med fokus på vedligehold, renovering og nybyggeri. I læringscasene tages udgangspunkt i nybyggeri/renovering, men erfaringerne kan bruges i alle typer byggeprojekter, herunder vedligehold.

I nedenstående opsummeres erfaringerne fra de tre læringscases. Status på de øvrige konkrete indsatser fremgår af bilag 2 "Status over indsatser i testperioden 2022/2023". Ligeledes er der skrevet eksempler ind i strategien på, hvordan der bliver arbejdet med målene i bilag 3 ”Strategi for bæredygtigt byggeri med kommentarer”.

### Evaluering af tre konkrete projekter

1. Case: Livscyklusvurdering af Michala Koch klimapåvirkning

Siden 1. januar 2023 har det været et lovkrav, at der skal laves livscyklusvurderinger (LCA) af klimapåvirkningen fra byggeprojekter over 1.000 m2 (nybyggeri). Teknik & Miljø har, for at opbygge erfaring med LCA-vurderinger og for at reducere klimapåvirkningen fra byggerierne, stillet krav om, at der skal gennemføres LCA-vurderinger på de seneste kommunale tilbygningsprojekter. Det er ikke et lovkrav, da tilbygninger i denne sammenhæng ikke defineres som nybyggeri.

Erfaringerne fra disse tilbygningsprojekter viser, at det kan være svært at sammenligne klimapåvirkningen på grund af forskellige beregningsforudsætninger fra rådgiverne. Men med flere gennemførte LCA'er på forskellige byggeprojekter bliver det lettere at sammenligne beregningerne. Dette giver Teknik & Miljø mere erfaring i at vurdere kvaliteten af LCA-beregningerne, sammenligne dem og vurdere klimaaftrykket fra byggerierne.

LCA-vurderingerne viser også tydelige tendenser i hvilke materialer, der er mest miljøvenlige. Dette giver øget viden om bæredygtige bygninger, som kan bruges i vejledningen af bygherrer, når der skal bygges nyt eller renoveres i Vejle Kommune.

*2. Case: RessourceCenter Vejle – DGNB som metode til bæredygtige byggerier*

Da byggeriet af RessourceCenter Vejle (RCV) startede i 2019 var den grønne omstilling i byggebranchen kun så småt ved at tage fart, og den generelle viden om bæredygtigt byggeri var ikke udbredt. En DGNB-certificering var på det tidspunkt derfor i høj grad med til at sikre fokus på miljøvenlige løsninger i alle faser af byggeprojektet. DGNB-certificering viste sig i projektet dog også at være en ressourcekrævende og tung proces i forhold til at sikre de nødvendige analyser og dokumentation.

Erfaringerne fra case-projektet beskrevet ovenfor vedr. Livscyklusvurdering af Michala Koch klimapåvirkning viste, at såvel kommunens egne medarbejdere som rådgivere og entreprenører gennem LCA-beregningerne begynder at få mere rutine med at vurdere byggeriers miljøpåvirkning. Derfor er de ansvarlige for byggeprojekterne nu i højere grad, end inden lovkravet, i stand til at vurdere byggeriers miljøpåvirkning uden, at der nødvendigvis gennemføres en certificering.

*3. Case: Undersøgelse af let terrændæk uden beton*

Da beton har et stort CO2-aftryk, blev det på tilbygningen på daginstitution Vindmøllen undersøgt, om der kunne anvendes et let terrændæk uden beton, som i stedet skulle bestå af komprimeret sand og isolering. I projektet var ledninger til de tekniske installationer tegnet igennem terrændækket. Det blev fravalgt at anvende let terrændæk bl.a. pga., at det ville give udfordringer med stabiliteten på terrændækket ved at trække ledninger igennem det.

Projektet gav dog vigtigt og brugbart input til, at beslutninger om bestemte konstruktioner og materialevalg skal tilrettelægges meget tidligt i byggeprocessen for at kunne føres ud i livet. Fremadrettet er forventningen, at det vil blive lettere at vælge mere miljøvenlige løsninger i byggeprojekterne. Landet rundt er der mange forsøg i gang med bæredygtige byggematerialer, hvor erfaringerne deles via netværk i branchen.

I bilag 4 ”Tre læringscases”, er evalueringen af de tre cases vedlagt.

### Endelig beslutning om strategiens målsætninger

I strategien lægges der op til, at målsætningerne endeligt skal besluttes i forbindelse med evalueringen. Den tredje case beskrevet ovenfor vedr. Ressource Center Vejle – DGNB som metode til bæredygtige byggerier giver anledning til forslag om, at følgende formulering i forordet til strategien udgår: ”Alt nybyggeri over 20 mio. kr. skal certificeres. I 2022 afklares hvilken certificeringsordning, der arbejdes med.” I stedet foreslås det, at det vurderes særskilt ved store byggeprojekter, om en certificering vil bidrage med ekstra kvalitet til projektet.

Årsagen til ændringsforslaget er, at lovkravet om LCA på nybyggeri over 1.000 m2 som beskrevet ovenfor har bidraget til øget viden om klimapåvirkningen fra byggerier, så der ikke længere er samme behov for at sætte mål om certificering for at sikre et bæredygtigt byggeri.

Dette skal også ses i lyset af, at der i den nationale strategi for bæredygtigt byggeri er sat ambitiøse mål, hvor der lægges op til, at maksgrænsen for, hvor meget CO2 et nybyggeri må udlede, skal sænkes hvert andet år. Således vil der i lovgivningen blive stadigt strengere krav til byggeriers klimapåvirkning, som byggeriets parter under alle omstændigheder skal overholde.

I bilag 3 ”Strategi for bæredygtigt byggeri med kommentarer”, fremgår forslag til justeringer i forordet. Det endelige forslag til "Strategi for bæredygtigt byggeri, februar 2024" er vedlagt i bilag 1.

I forhold til strategiens øvrige målsætninger er det vurderingen, at de fortsat er relevante at arbejde hen imod både i forhold til fremtidige indsatser og indsatser, som allerede er i gang.

### Handlingsplan for 2024-2030

I Strategi for bæredygtigt byggeri lægges der op til, at der skal laves en handlingsplan. Der er udarbejdet et forslag til handlingsplan for årene 2024-2030, som fremgår i bilag 5.

Forslag til handlingsplan 2024-2030 består af en række nye tiltag samt indsatser vedtaget i de seneste års budgetforlig, som det vurderes, vil bidrage til at nå målene i Strategi for bæredygtigt byggeri. I handlingsplanen er desuden formuleret overordnede mål for strategiens fokusområder: Kloge, sunde og CO2-effektive bygninger, som skal opnås via tiltag og indsatser i handlingsplanen Målene fremgår af nedenstående figur 1.

![](data:image/png;base64...)

Målet om at reducere bruttodriftsareal (BDA) pr. borger i [adresse] bygninger med 2 % i 2030 vurderes som ambitiøst men realistisk. Det svarer til, at den kommunale bygningsmasse under forudsætning om en befolkningstilvækst på 1.000 borgere om året, og en BDA på 6,24 m2 pr. borger i 2024 må vokse med ca. 24.000 m2 fra 2024-2030 i stedet for ca. 40.000 m2 - altså en reduktion på ca. 16.000 m2 under de givne forudsætninger.

Målene under sunde og CO2-effektive bygninger læner sig op ad en i forvejen ambitiøs lovgivning bl.a. fra EU, som er vedtaget, eller som, det forventes, vil blive vedtaget i det kommende år. Årsagen til, at målene om at reducere energiforbrug er placeret under sunde bygninger, er, at de konkrete indsatser, som skal lede hen til målene samtidig, også vil medføre forbedret indeklima og dermed sunde bygninger.

### Økonomi

De økonomiske implikationer for at opnå målene i strategien og handlingsplanen vil løbende blive vurderet og inddraget - det kan være i forbindelse med de forskellige projekter såvel som i den årlige budgetproces. I den forbindelse vil hensynet til de tre perspektiver i strategien - socialt, miljømæssigt og økonomisk - blive inddraget og balanceret. Denne balance er medvirkende til at sikre en holistisk bæredygtige retning for [adresse] bygninger.

### Klima og resiliensvurdering

Vejle Kommune skal sikre en bæredygtig bygningsmasse. Strategien for bæredygtigt byggeri sætter en ramme og retning med fire dogmer og tre mål og understøttes af forslag til handlingsplanen 2024-2030. Strategien understøtter [adresse] såvel som den nationale strategi for bæredygtigt byggeri. De samlede afledte klimaeffekter vil bl.a. kunne henføres til målene om reducerede kvadratmeter, energirenovering, energiledelse og CO2-effektive bygninger.

### Sagens videre forløb

Sagen skal behandles af Økonomiudvalg og Byrådet.

### Historik

#### Teknik- og Miljødirektøren indstiller, den 6. februar 2024, punkt 23:

**at** Strategi for bæredygtigt byggeri med en opdatering af forordet godkendes, og

**at** forslag til handlingsplan for 2024-2030 godkendes.

#### Beslutning fra Teknisk Udvalg, den 6. februar 2024, punkt 23:

Anbefalet, med den bemærkning at udvalget ønsker en årlig opfølgning på handleplan og måltal.
Stina Møller  Merete Sørensen var fraværende.

#### Beslutning fra Økonomiudvalget, den 26. februar 2024, punkt 53:

Anbefales.

Fraværende: Jano Overgaard og Claus Friis.

### Beslutning

Indstillingen fra Teknisk Udvalg godkendt.

Fraværende: Berit Frandsen. I stedet mødte Johnny Thorsen.