### Beslutning

Fremsendes til Magistratsafdelingen for Sociale Forhold og Beskæftigelse med henblik på udarbejdelse af en indstilling, jf. byrådets vedtagelse i mødet den 1. december 2021 om magistratsbehandling af forslaget.

 Sagen bedes tilbagesendt byrådet via Magistraten.

**Beslutningsforslag fra H**

Baggrund

Ventetiden på bostøtteindsatser i [adresse] er blevet alt for høj. Det viser den seneste opgørelse over indsatserne. Det er især indsatser på autismeområdet, som borgere venter på. Rådmanden har udtalt, at ventetiden i gennemsnit er oppe på cirka 10 måneder for den bostøtte,  der er behov for. Årsagen til de stigende ventetider findes i tilgangen i antallet af sager med behov for bostøtte.

I 2016 modtog 265 borgere med autismeforstyrrelser bostøtte, mens tallet i 2020 var steget til 411 en stigning på 55 procent.

Stigning i antallet af tildelt bostøtte skyldes primært, at for mange autister visiteres til bostøtte i stedet for botilbud. Bostøtte egner sig til de forholdsvis velfungerende autister, som er i fleksjob, under uddannelse, i dagsaktivitet m.v. I dag visiteres alt for mange, som reelt har et meget tungere behov, og hverken har dag- eller aktivitetstilbud eller anden stimulering  og dermed intet indhold i deres hverdag. Det påvirker livsudviklingen i negativ retning, ofte med tillægsdiagnoser til følge.

Det primære årsag til at der tildeles bostøtter til de mindre velfungerende autister er, at [adresse] ikke kan tilbyde relevante botilbud, og derfor vælger man at tildele bostøtte efter paragraf 85, selvom det korrekte ville være et botilbud efter paragrafferne 107 eller 108.

Medarbejdere fortæller, at de i dag får borgerne for sent, forstået på den måde, at de har taget skade af manglende hjælp. Det kan være alt fra angst, selvskade, psykoser, selvmordstruede, spiseforstyrrelser mv. bliver det endnu tydeligere, at bostøtteordningen ikke har dækket det reelle behov, som borgeren har. Borgeren får ny yderligere behov, som på ingen måde kan dækkes  med bostøtteordningen, idet det kræver mange flere ressourcer, at håndtere en autist med komorbiditet i forhold til en autist med et mindre støttebehov

Autister med komorbiditet kan få tilbudt lidt ekstra støtte, men på ingen måde det, der er nødvendigt i forhold til behovet. Ingen mennesker med autisme og komorbiditet kan nøjes med en paragraf 85. Det ses også af det øgede antal indlæggelser på psykiatriske hospitaler.

I dag har de visiterede borgere med autismeforstyrrelser og komorbiditet komplekse problemstillinger, også det vi kalder autisme +. Det er bl.a. en konsekvens af for sen og manglende indsats.

Grundet de store besparelser og sene indsatser,  udvikler mange i dag livsvarige følgesygdomme allerede før de er fyldt 18 år, . Det skete ikke i samme stil for 10-20 år siden, hvor indsatser fra PPR og tilbud om specialskolerne var mere en del af den tidlige indsats.. Dengang ydede bl.a. Langagerskolen en indsats, hvor børnene stort set var dækket 100% både i skolen og derhjemme. De unge var skærmet, blev uddannet med relevante metoder (fx. TEACCH)   og fik terapeutisk behandling.

I dag hedder det inklusion, med massiv skolevægring som resultat. Nogen kommer ud med uddannelse, andre uden, fælles har de ofte fået følgediagnoser og bliver visiteret til bostøtte og må klare sig med et par timers hjælp om ugen.

Omkostningerne flytter nu med ind i voksentilværelsen og forbliver livslange med øget behov til følge, idet der nu reelt er behov for botilbud. Det er vigtigt at handle nu.

Økonomien viser det og de menneskelig konsekvenser meldes klart ud fra psykiatrien, da man ser en stigning af gengangere på afdelingerne,  der risikerer at ende på langvarige ophold på de lukkede afdelinger og få komplicerede psykiatriske forløb, domme mv.. Autisterne optager pladser på de lukkede sengeafsnit, fordi de tidlige indsatser er fjernet og der ikke er nogle relevante tilbud at tilbyde dem, som har udviklet komorbiditet i tillæg til deres autisme.

Forslag

Derfor følgende beslutningsforslag:

1)   Der skal tilbydes reel udredning fra VISO med efterfølgende visiteringen af borgere med autismeforstyrrelser, så de tilbydes den rette og relevante indsats. [adresse] skal sikre at de kan indfri deres forsyningspligt, hvor det er nødvendigt at tildele botilbud efter paragrafferne 107 eller 108,  eller paragraf 85 for bostøtte med den relevante bostøtte, der kan sikre, at diagnoserne ikke forværres

2)   Forsyningsforpligtigelsent skal overholdes. Hvis borgere er på venteliste, skal der iværksættes midlertidige relevante indsatser, indtil det rette tilbud er klar. Det kunne fx. være:

* bostøtte af fagrelevante medarbejdere med relevant normering
* fjern og/eller hjemmeundervisning
* enkeltmandsprojekt uden for hjemmet for at sikre relevant dagsaktivitet,
* stimulering og udvikling fx. i netværkstilbud

eller hvad udredningen har peget på som relevant.

3)  Der er tale om akutte behov, og der bør nedsættes et projekt i samarbejde med psykiatrien, myndighedsafdelingen, VISO og rekrutteringsafdelingen, så man kan afdække, hvor de mest akutte behov er og lave en plan for at hjælpe borgerne og leve op til sin forsyningspligt.

Med venlig hilsen

Charlotte Krogh, Byrådsmedlem i [adresse]

### Sagens forløb

10-11-2021 [adresse] Byråd
Sagens behandling blev udsat i byrådets møde den 10. november 2021.
 [adresse] Aarhus Byråd
Fremsendes til Magistratsafdelingen for Sociale Forhold og Beskæftigelse med henblik på udarbejdelse af en indstilling, jf. byrådets vedtagelse i mødet den 1. december 2021 om magistratsbehandling af forslaget.

 Sagen bedes tilbagesendt byrådet via Magistraten.