### Beslutning

Forslaget blev på byrådsmødet den 18. august 2021 henvist til Magistraten med henblik på at indgå i budgetdrøftelserne for 2022.

**Budgetforslag fra SF**

Der er potentiale for et løft af integrations- og sprogområdet gennem en mere helhedsorienteret tilgang. Samarbejdet skal supplere og forstærke effekten af eksisterende indsatser på dagtilbuds- og skoleområdet, således at indsatserne i højere grad også er tilbud som understøtter familierne. Dette lægger sig i forlængelse af DSA-undersøgelsen, der anbefaler en mere helhedsorienteret indsats, også med fokus på fritiden uden for dagtilbud og skole, så flere børn med dansk som andetsprog (DSA) opnår alderssvarende dansk. På tværs af både dagtilbuds- og skoleområdet ses en fortsat udfordring i at løfte DSA-børns danske sprog tilstrækkeligt, så de får samme forudsætninger og muligheder som andre børn og unge. Ved 3 år har alene 42,6% af DSA-børnene alderssvarende dansk. Ved skolebegyndersprogscreeningen inden skolestart har mere end 60% af DSA-børnene sprogstøttebehov. Det er med til at forringe børnenes muligheder i livet og er med til at skabe ulighed i [adresse].

Lokal kapacitetsopbygning og kompetenceudvikling

For at styrke understøttelsen af skolernes arbejde med at udvikle kvaliteten af DSA-elevernes læring og trivsel foreslås det, at Kompetencecenter for DSA i lighed med Kompetencecenter for Læsning bliver et centralt omdrejningspunkt for hele DSA-indsatsen, som i langt højere grad er tæt på den pædagogiske praksis og understøtter skolerne i den lokale kontekst.

For i højere grad at sikre, at den nyeste viden vedvarende sættes i spil og bliver forankret i den lokale praksis, skal skolens DSA-ressourcepersoner spille en central rolle. Det foreslås derfor at opkvalificere og styrke DSA-koordinatorerne til rollen som DSA-vejledere med stærke kompetencer inden for DSA-faglighed såvel som inden for vejledning, videndeling og samarbejde med kolleger. Dette spiller også sammen med, at DSA-vejlederne i højere grad skal bidrage til og kvalificere den pædagogiske praksis omkring systematisk løbende opfølgning på DSA-elevers dansksproglige progression, og at DSA-fagpersoner skal opkvalificeres til at varetage opgaven.

Styrkelse af lokal praksis rettet mod henviste elever

Pete Holm for henviste elever fra andre skoledistrikter har en særlig forpligtelse til at sikre eleverne bedst mulig læring, trivsel og udvikling, og har dermed også et behov for en helt særlig opmærksomhed rettet mod fx overgangen fra dagtilbud til skole, etablering af et godt skole-hjemsamarbejde samt det at få skole, SFO, fritids- og familieliv til at gå op i en højere enhed på trods af afstanden mellem elevernes skoletilbud og hjemmet. Det foreslås, at der afsættes 3,0 mio. kr. pr. år til at understøtte den lokale praksis til gavn for de henviste elever (svarende til 0,3 mio.kr. til de 10 modtagerskoler, som har mange henviste elever). En arbejdsgruppe har været i gang med at undersøge mulighederne for at udskifte det nuværende materiale til sprogscreening af skolebegyndere. En implementering af et nyt materiale rejser dog en række opmærksomhedspunkter, som kræver en nærmere afdækning og en dialog med de relevante parter omkring opgaven, herunder bl.a. med lederforeningerne. Der vil dog under alle omstændigheder være et behov for ressourcer til bl.a. opkvalificering af fagpersonale til fremadrettet at kunne varetage opgaven, og det foreslås derfor, at der afsættes 0,4 mio. kr. i 2022 til denne kompetenceudvikling.

Øget budget til sprogstimulering i dagtilbud og skole

For at understøtte et løft af den dansksproglig udvikling hos DSA-børn foreslås det, at der udarbejdes en samlet plan for styrkelse af DSA-indsatsen i både dagtilbud og skole. Den samlede plan vil blandt andet indeholde elementer såsom obligatorisk afdækning af DSA-børns sproglige kompetencer ved opstart i dagtilbud og ved 4 år, lokal kapacitetsopbygning, et generelt kompetenceløft til de fagprofessionelle, differentierede basisundervisningstilbud, tiltag som understøtter den lokale praksis samt en styrkelse af en videns- og data-informeret praksis i en lokal kontekst. Som en del af handleplanen bør der ske en omlægge dels af sprogindsatsen Investering i Børns Fremtid og dels det obligatoriske 30-timers sprogstimuleringstilbud. Ressourcerne kan i stedet blive sat i spil i forhold til fortsat at understøtte DSA-børns sproglige udvikling med fokus på lokal forankring og stærke sproglige læringsmiljøer i alle dagtilbud.

Som et supplement til forslaget om en handleplan for DSA-børns sproglige udvikling, hvis indsatser skal bidrage til at styrke den løbende opfølgning og det kontinuerlige fokus i praksis, foreslås det at øge budgettet til sprogstimulering af DSA-børn med sprogstøttebehov i både dagtilbuds- og skoleregi. Dette med henblik på i højere grad at sikre, at der er tid og ressourcer til, at data omkring børnenes dansksproglige udvikling omsættes til direkte målrettede pædagogiske og faglige indsatser med afsæt i det enkelte barns behov.

Jean Nielsen som supplement til den allerede iværksatte sprogstøtteindsats 0-18 år

For at understøtte sprogindsatsen på dagtilbud og skole foreslås det, at der afprøves modeller for samarbejde omkring aktiveringsindsats koblet på dagtilbud og skole. Det foreslås, at der etableres et samarbejde mellem MBU og MSB om en prøvehandling vedr. aktiveringsindsats som supplement til den allerede iværksatte sprogstøtteindsats og fx til Vestbyindsatsen i Brabrand og Tovshøj dagtilbud og Ellehøjskolen. Eksempelvis ved at ledige med mulighed for ansættelse i løntilskud som kobles på lektiehjælp, mentorstøtte mv. og en styrket sprogindsats via aflastning af det pædagogiske personale i dagtilbud.

Det foreslås at der afsættes midler til koordinering af indsatsen decentralt (MBU) og til ekstraordinær udgående funktion (MSB)

Styrkelse og børn og unges adgang til og deltagelse i foreningslivet

For at styrke børn og unges deltagelse i foreningslivet foreslås det, at der i forlængelse af gode erfaringer fra Get2sport (DIF-indsats forankret i [adresse] i [adresse]), etableres en brobygger-funktion i form af ressourcepersoner i foreningslivet eller lokale FU-medarbejdere. Medarbejderne kan hjælpe med at tiltrække og motivere børn og unge til at fastholde dem i foreningsaktiviteter over tid. Det foreslås, at der afsættes midler til to ressourcepersoner i [adresse] distrikt 20 timer ugentligt. Medarbejdernes opgaver vil være todelt:

Tiltrække og motivere børn og unge til foreningsdeltagelse. Med sit professionelle virke, lokale kendskab og relationer til børn, unge og deres familier kan fx en FU-medarbejder være den opsøgende kraft i at motivere børn og unge til at starte på en foreningsaktivitet. Desuden kan medarbejderne være opsøgende i kontakten til de forældre, som spiller en væsentlig rolle i deres barns foreningsdeltagelse, men som sjældent viser sig i foreningen, og herigennem få dem til at være aktivt deltagende.

Fastholde børn og unge i foreningsaktiviteter over tid. En ressourceperson som fx en FU-medarbejder eller en forankret i foreningslivet kan aflaste de frivillige ledere og trænere ift. børn og unge med pædagogiske behov – ikke som en erstatning for de frivillige, men med en understøttende pædagogisk funktion. Dette skaber rum for, at de frivilliges rolle i højere grad kommer til at ligne, hvad man traditionelt forstår ved at være frivillig leder eller træner i en forening. Indsatsen skal foregå i tæt samarbejde med lokale dagtilbud skoler, foreninger samt foreningsmentor fra MKB.

Stillet af SFs byrådsgruppe

Laus Larsen, Tom Rasmussen, Christina Jessen og Christine Thomsen

### Sagens forløb

18-08-2021 [adresse]
Forslaget blev på byrådsmødet den 18. august 2021 henvist til Magistraten med henblik på at indgå i budgetdrøftelserne for 2022.