### Resume

Der er i de seneste år sket en stor stigning i salget af el- og hybridbiler, mens udviklingen i antallet af offentlige ladepunkter ikke er vokset i samme tempo. Det foreslås derfor, at der sendes et antal pakker af ladepunkter i udbud - med ladepunkter både i Vejle midtby, i forstadsområder og i centerbyer. Udbuddet handler om retten til opsætte og drive ladestandere på kommunale parkeringsarealer i en årrække - uden kommunal medfinansiering. Der satses på destinationsladere, da markedet på eget initiativ forventes at dække hurtig- og lynladning. Brugergruppen er primært personer, der ikke har adgang til egen ladestander grundet gadeparkering, samt i øvrigt turister og brugere af kommunale tilbud.

### Sagsfremstilling

I 2021 blev der på landsplan solgt 65.000 nye, opladelige biler. I 2021 blev der solgt 80 % flere elbiler end i 2020, og 120 % flere plugin hybrider end i 2020. Grundet ændring i registreringsafgifter går markedet nu mod flere elbiler og færre plug-in hybrider, og flere store bilmærker udfaser helt benzin og diesel indenfor 5 år.

Derfor er der også et enormt behov for at sikre etablering af en bredt tilgængelig ladeinfrastruktur. Der bliver også et større behov for at sikre lademuligheder i byområder med gadeparkering, hvor beboerne ikke umiddelbart kan etablere egen ladestander. Ligeledes kan der i centerbyer og mindre byer (hvor de fleste kan lade hjemme) være behov for enkelte ladere for at sikre gæster, understøtte kommunale institutioners brugere og give tryghed om at konvertere til elbilisme ved at sikre gode lademuligheder bredt i kommunen.

Markedets rolle og kommunens rolle

Det er ikke en kommunal opgave at opsætte eller drive ladestandere. Men der er en kommunal interesse i, at der er bred mulighed for at køre grønt - og dermed en interesse i at sikre, at markedet har mulighed for at etablere ladestandere, bl.a. på kommunale parkeringsarealer. Med ny lovgivning fra 1. april 2022 kan kommunerne sende retten til at etablere ladestandere på kommunal jord i udbud - samt yde medfinansiering til lokationer, der først er forsøgt udbudt uden medfinansiering.

Forvaltningen har været i dialog med en række private aktører i drivmiddelbranchen, der har konkrete planer om opsætning af ladeinfrastruktur på egen jord. De satser overvejende på lynladere (150-350 kw ladere), der hurtigt - men dyrt - kan lade batterier. Lynladere koster typisk omkring 1 mio. kr. i etablering, og prisen pr kWh for kunden er typisk 5 kr. Lynladerne vil blive etableret i forbindelse med eksisterende tankstationer, der er placeret strategisk rigtigt i forhold til trafik. Endvidere er der en forventning i branchen om, at fx supermarkeder vil sikre etablering af hurtigladere (50-100 kw), så deres kunder kan fylde på bilen, mens de handler. OK Benzin har offentligt meldt ud, at de vil opsætte 500 ladere ved COOP butikker, mens Salling Gruppen og Clever har en aftale om udbygning. Det dækker også over konkrete butikker i Vejle Kommune.

Det er derfor forvaltningens forventning på baggrund af markedsdialogen, at behovet for hurtig- og lynladere i stort omfang vil blive dækket på privat initiativ og med private investeringer indenfor ganske få år - og med en geografisk spredning af udbuddet. Det er ikke investeringsviljen, men den praktiske udfordring i at gennemføre projekter i en ophedet byggebranche, herunder sikre tilstrækkelig elkapacitet til laderne, der på kort sigt hindrer udrulningen. Disse flaskehalse vil også gælde projekter på kommunal jord, hvor der aktuelt er to lynladerprojekter på vej med afsæt i det foregående udbud i 2020, der endnu ikke er realiseret.

Til gengæld er der større behov for at understøtte opsætningen af destinationsladere. Her skal biler holde længere (2 timers ladning med 11 kW giver omtrent 100 km kørsel), og her er de kommunale p-pladser oplagte placeringer - bl.a. til natopladning for beboere. Derfor foreslås et udbud af en række parkeringsarealer.24 lokationer er udpeget, heraf 17 i Vejle og 7 udenfor. Udgangspunktet er, at der etableres 2-4 dobbeltladere pr areal, således at man hvert sted har en tilpas volumen til, at elbilister vil køre efter lokationen. Enkelte steder - fx Høll og Brejning Lystbådehavn - foreslås i første omgang et lavere antal. Samlet antal ladepunkter er ca 100, hvor det endelige antal fastsættes i dialog med de bydende virksomheder.

Gertrud Toft med netselskaber for hurtig opsætning

Elnettet er mange steder allerede noget belastet, og netselskaberne - herunder TREFOR - har meldt ud, at de skal investere massivt i at opgradere elnettet. Forvaltningen har derfor haft dialog med elselskaberne om en bruttoliste af potentielle placeringer for at finde steder, der kan etableres relativt hurtigt og uden behov for at forstærke nettet med yderligere transformerstationer mv. På denne baggrund er enkelte lokationer fravalgt. Samlet er der en liste på 29 lokationer med et forslag om i alt 128 ladeudtag. Se bilag med liste over forslag samt oversigtskort over lokationernes geografiske fordeling.

Forvaltningen forventer at lave udbudspakker, så omkring 5 lokationer udbydes samlet. Hermed kan retten til mere og mindre attraktive placeringer samles med henblik på at sikre flere ladere også udenfor de bedste byområder. Forvaltningen vil gerne prioritere, at flere aktører vinder delpakkerne, så der er et bredt udbud. Er der pakker, der ikke kommer bud ind på, vil forvaltningen gå i dialog med markedet om, hvorfor disse placeringer er mindre attraktive, og evt tilrette udbud. Der forventes altså ikke nødvendigvis 130 ladepunkter etableret på baggrund af udbuddet.

De endelige udbudskriterier er ikke fastlagt, men vægt forventes bl.a. lagt på prisen for kunden pr kWh, let betjening og hurtig etablering.

Borgerdialog og næste faser

Sideløbende har forvaltningen gennem CitizenLab spurgt bredt ud om borgerønsker om ladere. Der er kommet 70 ønsker og input ind. Ikke alle kan imødekommes her og nu, og en del ønsker går på privatejede arealer. Men forvaltningen arbejder i sagens natur videre med de indkomne ønsker, og vil i næste udbudsrunde søge at inkludere de områder, der ikke kommer med i første runde. Det er i høj grad de mindre bysamfund, som ikke indgår i dette udbud. Der er dog også et pænt samspil mellem indkomne ønsker og udbuddet.

For så vidt angår mindre byer vil forvaltningen også gå i dialog med andre kommunale bygningsejere, i det der med Jarl Klausen stilles krav til bygningsejere om at etablere ladestandere ved bygninger med mere end 20 p-pladser inden 2025.

Endvidere forventer forvaltningen at afholde en række arrangementer i løbet af første halvår 2022, der understøtter grøn omstilling af trafikken:

* Infomøde for boligforeninger om muligheder og modeller for opsætning af ladestandere til deres beboere
* Dialogmøde med større private udlejere og evt ejerforeninger om fremtidens ladebehov og hvordan de kan forberede sig på større efterspørgsel på lademuligheder
* Virtuelt borgermøde om elbilisme og muligheder for at etablere ladere i eget hjem

Derudover afholdes arrangementet "[adresse] Grønt" i andet halvår 2022 i samarbejde med bilbranchen, hvor fokus også vil være på, hvordan man som ny elbilist skal navigere i de mange lademuligheder.

### Sagens videre forløb

Sagen skal alene behandles af Teknisk Udvalg.

### Klima og resiliensvurdering

Udrulning af elladestandere vil understøtte den grønne omstilling af transporten, der udgør ca 1/3 af kommunens CO2 udledning. Sussanne Frederiksen er den store synder her. Det er således et mål for klimaplanen, at 30 % af bilparken er elektrisk i 2030 - og dette fordrer offentlige ladepunkter til at gøre tilvalget af elbiler lettere.

### Teknik- og Miljødirektøren indstiller,

|  |  |
| --- | --- |
| at | forvaltningen bemyndiges til at arbejde videre med udbuddet af ladepladser. |

### Beslutning

Godkendt.