### Beslutning

Udvalget oversender sagen til Kommunalbestyrelsen.

### Sagsfremstilling

## Resume og sagens baggrund

På mødet den
7. marts 2024 drøftede Teknik- og Miljøudvalget vejbelysning på
henholdsvis private matrikler, private veje og private fællesveje.
Efterfølgende har administrationen screenet de i alt cirka 284 private
lyspunkter, der vedrører private matrikler og private veje. Her har kommunen ofte
ikke stillet krav om belysning og har heller ikke hjemmel til fortsat at
administrere og betale for drift og vedligehold af belysning. Der
skal derfor tages stilling til at igangsætte processen med at vurdere
vejbelysningen på private matrikler og/eller veje og at udskille belysningen de steder, hvor det er nødvendigt.

## Indstillinger

Chefen for Vej, Ejendom og Affald indstiller, at:

1. Processen med at udskille lyspunkter på private matrikler og private veje fra kommunens vejbelysning igangsættes, og
2. Det juridiske notat (Bilag 1) tages til efterretning.

## Behandling

Teknik- og Miljøudvalget.

## Sagsfremstilling

På mødet den 7. marts 2024 drøftede Teknik- og Miljøudvalget vejbelysning på
henholdsvis private matrikler, private veje og private fællesveje.
Udvalget ønskede i den forbindelse et notat, der skulle uddybe de juridiske aspekter omkring
vejbelysning. Administrationen har vedhæftet dette notat som Bilag 1.

Siden Teknik- og Miljøudvalgets møde den 7. marts 2024 har administrationen
arbejdet videre med den del, der vedrører private matrikler og private veje. Ifølge de
foreløbige undersøgelser drejer det sig om i alt cirka 284 private lyspunkter.
Set i forhold til hvem der står noteret som hovedejer, fordeler lyspunkterne
sig således:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Elsebeth Johnsen – kategorier | Antal lyspunkter | Procentandel |
| A/S, APS og andre selskaber | 62 | 21,8 |
| Almen boligorganisation | 62 | 21,8 |
| Foreninger, legater og institutioner | 83 | 29,2 |
| Private andelsboligforeninger | 8 | 2,8 |
| Privatpersoner, inklusive I/S | 67 | 23,6 |
| Region | 2 | 0,7 |
|  |  |  |
| Total | 284 |  |

Ifølge lovgivningen er det som udgangspunkt ikke et kommunalt anliggende at
betale for og sørge for vejbelysning på private veje og private matrikler.

Privatvejslovens § 7 giver (i områder omfattet af byreglerne)
kommunalbestyrelsen mulighed for at kræve belysning på visse private arealer,
der benyttes som offentligt tilgængelige færdselsarealer, herunder parkerings-
og gårdarealer. Hvis kravet om belysning skyldes hensynet til ejeren, skal
ejeren betale. Omvendt, hvis det skyldes hensynet til offentlighedens færdsel,
skal kommunen betale. Derudover kan der forekomme andre almene offentlige
hensyn, for eksempel tryghedsmæssige og kriminalpræventive hensyn, der medfører
et behov for belysning eller forbedret belysning. Hvis kravet om belysning
skyldes sådanne hensyn, *kan* kommunen beslutte at betale
udgifterne, inklusive driftsomkostningerne. I sådanne tilfælde er der ikke tale
om en betalingspligt for kommunen, men der er hjemmel til, at kommunen må
betale, hvis den ønsker det.

Kalundborg Kommune har typisk ikke stillet krav om belysning på private
veje eller private matrikler og har i mange tilfælde ikke hjemmel til fortsat at administrere
og betale for de ovennævnte lyspunkter i forhold til el, drift,
vedligehold og modernisering. Derfor skal der tages stilling til at
igangsætte processen med at vurdere vejbelysningen på private matrikler og private veje og, hvor nødvendigt, udskille
den fra kommunens vejbelysning.

Hvis beslutningen bliver at igangsætte den ovenstående proces, vil
administrationen indlede dialogen med ejerne af de private lyspunkter. Blandt
andet skal det fastslås:

* Kræver kommunen vejbelysning på den private
  matrikel eller vej? Hvis ja, hvorfor og hvem skal betale?
* Ønsker ejeren at bibeholde eller nedlægge
  vejbelysningen?
* Har ejeren/den tidligere ejer selv anlagt den
  oprindelige vejbelysning?
* Har kommunen (eller SEAS-NVE på kommunens vegne)
  moderniseret den oprindelige vejbelysning?
* Hvad er anlæggets nedskrevne værdi?

Samlet set forventes en del af de berørte anlæg at have en meget lav
nedskrevet anlægsværdi. Og i de tilfælde, hvor den pågældende vejbelysning
er anlagt af ejeren/den tidligere ejer selv og aldrig er moderniseret af
kommunen, forventes overdragelsesbeløbet at udgøre 0 kr.

Selve frakoblingen af den private vejbelysning fra kommunens
vejbelysningsanlæg vil blive udført af kommunens belysningsentreprenør og
betalt af kommunen. Derefter skal ejeren selv betale, hvad det vil koste ejeren
at nedlægge eller videreføre sin vejbelysning, for eksempel i forhold til
etablering af nye kabler, nyt tændskab og ny
måler. Hvis ejeren vælger at få nedlagt vejbelysning, som oprindeligt er anlagt
af kommunen (eller SEAS-NVE på kommunens vegne), skal kommunen dog nedtage
anlægget og dække udgifterne dertil.

I Bilag 2 ses en beskrivelse af de forskellige scenarier og væsentligste
principper for frakobling, overdragelse og opkrævning.

Efter stillingtagen til dette dagsordenspunkt om de cirka 284 lyspunkter på
private matrikler og private veje udestår der stillingtagen til de cirka 3.700 lyspunkter
på private fællesveje og veje med ukendt vejstatus.

## Økonomiske konsekvenser

Udgifterne forventes holdt inden for den nuværende administrative ramme. Der
kan dog i særlige tilfælde forekomme ekstraudgifter.