Evaluering af pilotprojekt med fælles skoleledelse på [adresse] og 
Hvidebækskolen 
Sagsfremstilling 
16.    Evaluering af pilotprojekt med fælles skoleledelse på Rørby Skole og Hvidebækskolen 
                                                                                                                        Åbent 
Sagsnr.: 326-2013-18034       J.nr.: 17.00.00            Kurt Lund.: 326-2015-320257 
  
[adresse] 
Kommunalbestyrelsen godkendte i juni 2013 et toårigt pilotprojekt med fælles skoleledelse på [adresse] og 
Mille Nilsson. 
  
Baggrunden var et ønske fra skolernes ledelse om, efter konstituering af ledelsen fra [adresse] på [adresse], at optimere anvendelsen af bl.a. skolens økonomiske og kompetencemæssige ressourcer. Hensigten var 
også at styrke Rørby Skole og lokalsamfundet samt fastholde arbejdspladser på skolen. Projektet blev på den 
baggrund drøftet i skolernes bestyrelser samt i de respektive MED udvalg.  
  
Det betyder, at der siden skoleåret 2013 / 2014 har været fælles ledelse og et administrativt team, der samarbejder 
omkring såvel driften som udviklingen af de to skoler. Der er bevaret separate skolebestyrelser på skolerne. 
 
Projektet er nu evalueret via interviews med MED-udvalg, skolebestyrelser samt ledelsen. 
Evalueringen afdækker erfaringer og holdninger til udfordringer og muligheder ved den fælles ledelsesmodel ud fra 
et ledelses-, medarbejder- og forældreperspektiv. 
  
Konkret bidrager evalueringen med viden om den fælles ledelse i forhold til temaerne:  
· Ledelsesstruktur, synergieffekt i ledelsesteam samt ledelseskraft på skolerne 
· Dialog og information  
· Ledelsestilstedeværelse 
· Pædagogisk udvikling og fælles kultur – samarbejde mellem skolerne 
· Fælles vs. delt ledelse samt økonomi  
  
For uddybning af disse temaer henvises til selve evalueringen i sagens bilag. 
  
Generelt viser evalueringen, at ledelsen er overvejende positiv over for den fælles skoleledelse, bl.a. begrundet i at 
der har været mulighed for at optimere udnyttelsen af skolernes ressourcer i forhold til drift og en større grad af faglig 
ledelsesmæssig sparring, samarbejde mellem SFO-lederne samt mulighed for fælles pædagogisk udvikling på 
tværs af skolerne.  
  
Medarbejdere og bestyrelser lægger overvejende vægt på ledelsestilstedeværelse og i den forbindelse, at der er en 
tydelig kommunikation fra ledelsens side. Bl.a. i forhold til i hvilket omfang de kan forvente ledelsestilstedeværelse, 
samt hvordan man især som medarbejder kan og må bruge de forskellige medlemmer af det samlede 
ledelsesteam. Et mere veldefineret ledelsesteam forventes også at være med til at skabe en oplevelse af mere 
ledelse på skolerne. 
  
Ifølge alle interviewede er det dog svært at afgøre, hvorvidt det er fælles skoleledelse, folkeskolereform, en generel 
ændring i skolelederes opgaver eller andre forandringer, der har haft betydning for medarbejdernes oplevelse af 
mindre ledelsestilstedeværelse. 
  
Medarbejdere og bestyrelser er ikke ubetinget tilhængere af at fortsætte den nuværende ledelsesmodel, der 
eksisterer dog visse forskelle i holdningen på Rørby Skole og Mille Nilsson.  
På [adresse] opleves der ikke at være umiddelbare gevinster ved den fælles ledelse. Især medarbejderne 
lægger vægt på, at de ønsker mere klarhed og dialog omkring ledelsestilstedeværelsen, såfremt den fælles 
skoleledelse fortsætter. 
På Rørby Skole udtrykker medarbejderne sig overvejende positivt overfor at fortsætte fælles ledelse. Dog under den 
forudsætning, at der bliver en væsentlig større synlighed fra ledelsen, og at der skal være en øget kommunikation 
mellem ledelse og medarbejdere. 
  
Hverken MED-udvalg eller skolebestyrelsernes forældrerepræsentanter ønsker fælles møder ud over det nuværende 
niveau.  Skolelederne kan se et tidsmæssigt og udviklingsmæssigt rationale i f.eks. fælles skolebestyrelser. 
  
Endvidere præsenterer evalueringen mulige bud på den fremadrettede ledelsesmodel på skolerne i form af 
nedenstående tre scenarier.  
  
Scenarie 1. Fortsættelse af fælles skoleledelse  
To selvstændige skoler med egne skolebestyrelser og MED-udvalg. Fuldtids skoleleder og viceskoleleder samt 
mulighed for samarbejde på administrativt niveau. Sekretær på fuld tid på [adresse]. Fastholdelse af den 
oprindelige ressourcetildelingsmodel på hver skole.  
Fordele: Økonomisk rationale bevares, mulighed for optimering af undervisning og bygningsmasse. Mulighed for at 
udvikle pædagogisk- og ledelsesmæssigt samarbejde mellem skolerne.   
Ulemper: Krævende ledelsesmæssigt ift. to skoler, to personalegrupper og to økonomier. Oplevelse af mindre 
tilstedeværelse fra ledelsen på den enkelte skole.  
  
Scenarie 2. Selvstændig ledelse på begge skoler 
To matrikler med selvstændig ledelse, skolebestyrelse og MED-udvalg på hver skole. 
Der skal rekrutteres en skoleleder på Rørby Skole. Skoleleder på Rørby Skole en del af tiden i undervisningen. Det 
samme gælder for viceskoleleder på [adresse]. Modellen kræver en omstrukturering af de 
personalemæssige ressourcer på begge skoler. 
Fordele: muligvis oplevelse af mere ledelsestilstedeværelse på skolerne. Skolelederne skal kun forholde sig til én 
skole. 
Ulemper: Økonomisk rationale fra fælles skoleledelse bortfalder. Skoleleder på Rørby Skole ikke fuld tid til ledelse. 
  
Scenarie 3. Fælles skoleledelse med en afdelingsleder 
Ansættelse af afdelingsleder på Rørby Skole, som bliver en del af ledelsesteamet på [adresse]. Skoleleder 
samt viceskoleleder på [adresse], afdelingsleder på Rørby Skole samt SFO-ledere på begge skoler.  
  
Økonomien på de 2 skoler holdes adskilt, men sammentænkes i forhold til pædagogiske tiltag, ansættelse af 
vikarer, pedelordning og lign. Fælles skolebestyrelse er en mulighed. 
Mulig besparelse i forhold til selvstændig skoleledelse bevares på skolerne til pædagogiske tiltag og lign. 
Fordele: Mulig oplevelse af mere ledelsestilstedeværelse på skolerne. Faglig sparring for afdelingsleder på [adresse] via ledelsesteam på [adresse]. 
Ulemper: Ledere skal forholde sig til to skoler. 
  
I både scenarie 1 og 3 anbefales, at der tages hensyn til de anbefalinger omkring bl.a. øget kommunikation og en 
mere gennemsigtig ansvars- og rollefordeling i det samlede ledelsesteam, som fremgår af interviewene med de 
forskellige interessenter. 
  
BEHANDLING 
Direktionen, Børn- og Familieudvalget, Økonomiudvalget, Kommunalbestyrelsen. 
  
INDSTILLING 
Børne- og Kulturdirektøren indstiller, at evalueringen sendes i høring. 
  
ØKONOMISKE KONSEKVENSER 
Den nuværende model med fælles ledelse genererer ca. 2-300.000 kr. årligt, der kan anvendes til ledelse eller til 
pædagogiske tiltag eller andre udviklingsrelaterede aktiviteter for eleverne. 
  
Direktionens møde den 7. april 2015: 
Direktionen vedtog at anbefale børne- og kulturdirektørens indstilling. 
  
Børn- og Familieudvalgets møde den 8. april 2015: 
Udvalget vedtog at tage evalueringen til efterretning, og udvalget forventer, at der bliver arbejdet med de nævnte 
opmærksomhedspunkter på skolerne. Udvalget ønsker at afvente en endelig stillingtagen, indtil pilotprojektet på 
Tømmerup Skole og Rynkevangskolen er evalueret. På den baggrund sendes evalueringen ikke ud i høring. 
  
Administrationens tilføjelse den 14. oktober 2015: 
Udvalget har ønsket at behandle denne sag sammenholdt med evalueringen af fælles skoleledelse på 
Rynkevangskolen og Tømmerup Skole. Denne evaluering og oplæg til beslutning er fremstillet i et selvstændigt 
sagspunkt.  
  
Herunder er de overordnede fælles pointer fra begge evalueringer opsummeret som sammen-ligningsgrundlag: 
  
· Oplevelsen af ledelsestilstedeværelse og kommunikation fra ledelsen er et fælles opmærksomhedspunkt i begge 
evalueringer. Personalegrupperne oplever dette som en udfordring i varierende grad. Der peges blandt andet på, at 
projekterne har fundet sted i en periode, som i høj grad har krævet skoleledernes tilstedeværelse uden for skolerne. 
Blandt andet i forbindelse med skolereformen. 
· Muligheden for faglig sparring i de udvidede ledelsesteams på skolerne opleves som en væsentlig fordel ved 
fælles skoleledelse. Især for de mindre skoler, hvor skolelederen ellers ikke vil have tætte sparringspartnere i 
hverdagen.  
· Det bemærkes i begge evalueringer, at udvikling af fælles kultur og fagfagligt samarbejde tager tid. Det er punkter, 
skolerne fremadrettet ønsker at arbejde mere med. 
· Den fælles skoleledelse opleves generelt som en fordel i forhold til samarbejdet omkring elever. Bl.a. i forhold til 
inklusionssamarbejde og i forhold til Rørby Skole og [adresse] som fødeskoler til hhv. Mille Nilsson og 
Rynkevangskolens overbygningsklasser. 
· En pointe i evalueringerne er, at implementeringen af nye ledelsesmodeller tager tid. Det bemærkes, at en del af 
de forventede fordele ved fælles ledelse stadig er i procesfasen, og derfor ikke fuldt realiseret. Det gælder bl.a. det 
økonomiske rationale i samarbejdet mellem [adresse] og [adresse]. 
  
Det skal bemærkes, at der er forskelle i det forventede økonomiske rationale mellem de to projekter. Disse forskelle 
grunder blandt andet i skolernes størrelser og de følgelige forskelle i ressourcetildelingen samt den valgte 
ledelsesmodel, der er opbygget på forskellig vis i de to projekter. 
  
BEHANDLING 
Direktionen, Børn- og Familieudvalget, Økonomiudvalget, Kommunalbestyrelsen. 
  
INDSTILLING 
Direktøren indstiller, at evalueringen sendes i høring. 
  
ØKONOMISKE KONSEKVENSER 
Den nuværende model med fælles ledelse forventes at kunne generere ca. 2-300.000 kr. årligt, der anvendes til 
ledelse eller til pædagogiske tiltag eller andre udviklingsrelaterede aktiviteter for eleverne. 
Direktionens møde den 3. november 2015: 
Direktionen vedtog at anbefale direktørens indstilling. 
Børn- og Familieudvalgets møde den 4. november 2015: 
Udvalget anbefaler, at ordningen fortsætter endnu et år, og at skolerne arbejder målrettet med de forhold, som 
påpeges i evalueringen. Udvalget begrunder fortsættelsen med, at det bliver muligt at se forsøget i sammenhæng 
med budgetaftalens hensigtserklæring nr. 11, som skal arbejde med forskellige modeller på 0-18 års området. 
Økonomiudvalgets møde den 18. november 2015: 
Udvalget vedtog at anbefale Børn- og Familieudvalgets indstilling. 
  
Bilag 
  
  
  
  
  
Kommunalbestyrelsens møde den 25. november 2015: 
Kommunalbestyrelsen vedtog at godkende Økonomiudvalgets indstilling. 
Beskrivelse af pilotprojektet med fælles skoleledelse(2013) 
326-2013-115815 
Sagsfremstilling april 2013 inkl. beslutning om pilotprojekt.docx 
326-2015-97851 
Evaluering af fælles skoleledelse på [adresse] og 
Hvidebækskolen.pdf 
326-2015-105223 
