### Beslutning

Fremsendes til [adresse] og Beskæftigelsesudvalget til behandling i henhold til beslutning i byrådets møde den 2. december 2021.

Sagen blev behandlet sammen med sag 48.

**Beslutningsforslag fra SF**

Forslag:

Jobcentret skal i langt højere grad afprøve om uddannelse er mere relevant for ledige, inden der gives virksomhedspraktik.

Motivation:

FH udarbejder jævnligt et jobcenterindeks, der har til formål at måle og sammenligne jobcentrenes aktive indsats over for arbejdsløse i hele landet. [adresse] er den kommune der klarer sig dårligst af samtlige danske kommuner i den undersøgelse. Det skyldes i høj grad at [adresse] i for lavt et omfang anvender opkvalificering og uddannelse i aktiveringsindsatsen.

For nogle ledige er en virksomhedspraktik det rigtige svar, men [adresse]’ entydige satsning på altid at ansætte flere virksomhedskonsulenter som svaret på de fleste udfordringer på arbejdsmarkedet er for unuanceret. Især i en tid med stigende ledighed og færre jobåbninger, er det nødvendigt at justere den aktuelle satsning på aktivering i virksomheder med en omprioritering i retning af uddannelse og opkvalificering.

Det vil være relevant for [adresse] at gå med i ordningen med uddannelsesambassadør der fungerer som bindeled mellem de forskellige aktører og sikrer, at der bliver spredt viden om uddannelse i jobcentrene og samtidig dannet netværk i uddannelsesverdenen. Det skal bl.a. sikre at den brede vifte af uddannelsestilbud, uddannelsesaktører og forskellige ordninger og tilbud i højere grad bringes i anvendelse.

Uddannelse er med til at sikre dygtigere medarbejdere samt at de ledige i højere grad kan fastholde et job.

I SF er vi særligt bekymrede for at [adresse] fortsat sender ledige i virksomhedspraktik i stort omfang i detailhandlen samtidig med at der stort set ikke job at få til de mange ledige butiksassistenter. Vi er nervøse for, at de ledige fungerer som gratis arbejdskraft i butikkerne og kommunen dermed medvirker til at skabe en del af arbejdsmarkedet, der fastholder mennesker i ledighed. Men det er også relevant at arbejde med mere brug af uddannelse fremfor uddannelse i andre brancher herunder i det offentlige.

Uddannelse skal være en grundsten i den aktive beskæftigelsesindsats, især for de mennesker som i forvejen har mindst. Det er fair, og giver i høj grad mening for samfundet, herunder for de arbejdsgivere som taler om mangel på kvalificeret arbejdskraft. [adresse] skal tænke i uddannelse rettet mod arbejdsmarkedet i højere grad end i dag.

Stillet af Jasmin Overgaard, Karla Poulsen, Erling Lund og Thomas Benedikte Brandt(Ordfører på sagen)

**INDSTILLING FRA MAGISTRATSAFDELINGEN FOR SOCIALE FORHOLD OG BESKÆFTIGELSE**

**Svar på forslag fra SF om mere udddannelse fremfor praktikker**

### Resumé

Uddannelse og opkvalificering er, sammen med den virksomhedsvendte indsats, grundstenene i beskæftigelsesindsatsen i [adresse]. Under covid-19 har der været anvendt flere midler på uddannelse og opkvalificering. Det gælder både den ordinære uddannelse og opkvalificering og den øvrige opkvalificeringsindsats, jf. Lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Formel uddannelse og opkvalificering er ofte svaret på den lediges udfordringer med at finde et job, andre gange er det kortere opkvalificeringskurser eller virksomhedsvendte indsatser som praktik og løntilskud. Valget sker i dialog med den enkelte ledige, ud fra den lediges ønsker og hensynet til den korteste vej til beskæftigelse. Uddannelse kan være - men er ikke nødvendigvis – det der bringer den pågældende ledige i job.

Beskæftigelsesindsatsen bør derfor fortsat tilrettelægges i dialogen mellem den ledige og jobkonsulenten.

I [adresse] udgør akademikere cirka 42% af dagpengemodtagerne, og mange er under 30 år. De har som udgangspunkt mere behov for korte opkvalificeringskurser, netværk og virksomhedstilknytning, end formel uddannelse. Disse typer af indsatser bidrager imidlertid til en dårligere placering i FH’s jobcenterindeks. Det er samtidig vigtigt at være opmærksom på, at der ikke er sammenhæng mellem placering i FH’s jobcenterindeks og beskæftigelsesindsatsens effekt, målt på hvor hurtigt nyledige igen kommer i job eller uddannelse.

### Indstilling

Det indstilles:

At 1) Byrådet tiltræder forvaltningens besvarelse af forslaget

### Sagens forløb

12-05-2021 Aarhus Byråd
Sagens behandling blev udsat  i byrådets møde den 12. maj 2021.
 26-05-2021 Aarhus Byråd
Sagens behandling blev udsat i byrådets møde den 26. maj 2021.
 09-06-2021 Aarhus Byråd

Fremsendes til Magistratsafdelingen for Sociale Forhold og Beskæftigelse med henblik på udarbejdelse af en indstilling, jf. byrådets vedtagelse i mødet den 9. juni 2021 om magistratsbehandling af forslaget.

Sagen bedes tilbagesendt byrådet via Magistraten.

 14-10-2021 Sociale Forhold og Beskæftigelse
Beslutningsforslag besvaret med indstilling fra Magistratsafdelingen for Sociale Forhold og Beskæftigelse.
 04-11-2021 Borgmesterens Afdeling påtegning
Fremsendes til Magistraten. Det bemærkes, at indstillingen ikke er fremsendt rettidigt til Borgmesterens Afdeling i forhold til at kunne nå byrådsbehandling indenfor den fastsatte frist på 3 måneder efter byrådsbehandlingen af beslutningsforslaget.
 08-11-2021 Magistraten

Fremsendes til [adresse] med bemærkning, at Magistraten i mødet den 8. november 2021 anbefaler, at byrådet tiltræder Magistratsafdelingen for Sociale forhold og Beskæftigelses indstilling af 14. oktober 2021.

Maiken Nissen og Olivia Jacobsen tog forbehold.

 [adresse] Aarhus Byråd

Fremsendes til [adresse] og Beskæftigelsesudvalget til behandling i henhold til beslutning i byrådets møde den 2. december 2021.

Sagen blev behandlet sammen med sag 48.

 08-12-2021 Social- og Beskæftigelsesudvalget
Beslutning ikke frigivet