### Beslutning

Udvalget har drøftet vejenes tilstand og kvalitet og dette indgår i det videre arbejde.

### Sagsfremstilling

## Resume og sagens baggrund

Den 8. juni 2023 orienterede administrationen Teknik- og Miljøudvalget om en tids- og procesplan for en kommende funktionskontrakt vedrørende vejvedligehold i landområder. Den nuværende funktionskontrakt, der dækker vejvedligehold i landområder, udløber den 31. december 2025. Der introduceres til en drøftelse af serviceniveauet for vejenes tilstand og kvalitet.

## Indstillinger

Chefen for Vej, Ejendom og Affald indstiller, at Teknik- og Miljøudvalget drøfter serviceniveauet for vejenes tilstand og kvalitet.

## Behandling

Teknik- og Miljøudvalget.

## Sagsfremstilling

Trafikstrukturen

Trafikstrukturen i Kalundborg Kommune omfatter et vej- og stinet, der skal være med til at sikre en god fremkommelighed, et godt serviceniveau og en høj trafiksikkerhed.

For at opnå dette er kommunens vejnet opdelt i forskellige vejklasser, som udgør grundlaget for administrationen af vejinfrastrukturen. Vejklassificeringen spiller en afgørende rolle i at støtte kommunens langsigtede planlægning, hvor den fastlægger de mål, som Kalundborg Kommune sigter mod med hensyn til fremtidige investeringer og vejvedligeholdelsesstrategier i vejnettet.

Gustav Schou er med til at skabe et velfungerende og sammenhængende netværk af veje, som klart og tydeligt informerer trafikanterne om den type vej, de befinder sig på, og hvilken adfærd der forventes af dem og deres medtrafikanter. Denne klarhed opnås ved at fremme ensartethed og genkendelighed på tværs af de forskellige vejklasser med hensyn til deres funktion og udformning.

Gustav Schou bruges til at bestemme den forventede standard for vedligeholdelse, design og service på vejen.

Serviceniveauet

Vejens serviceniveau er den minimumstand og kvalitet, som vejen vedligeholdes efter, og som beskriver de nødvendige vedligeholdelsesarbejder for at efterleve serviceniveauet under vejens levetid. Serviceniveauet skal sikre et trafiksikkert og fremkommeligt vejnet, der svarer til de overordnede målsætninger med vejens trafikale funktion og betydning (klassificering).

Serviceniveauet kan variere afhængigt af blandt andet vejens betydning, trafikintensitet, ønskede fremkommelighed og trafikstrøm, lokale forventninger, forstærknings- og sideudvidelsesbehov. Generelt er målet at:

* Fastsætte et passende serviceniveau, der opretholder vejenes tilstand i forhold til trafikkens art, størrelse og beliggenhed
* Forlænge vejenes levetid
* Sikre en sikker og behagelig køreoplevelse for trafikanterne

Vejene klassificeres for at kunne styre og planlægge udbedringsstrategier så effektivt som muligt. Vejklassificeringen anvendes til at skabe et overordnet overblik over kommunens vejnet, så man bedre kan planlægge og organisere vedligeholdelse, reparation og udbygning af vejene.

Vejnettet inddeles i det åbne land og by

I det åbne land tilsigtes hovedsageligt at afvikle trafikken over større strækninger så fremkommeligt og hurtigt som muligt.

I byerne tilsigtes at afvikle trafikken i forhold til de lokale behov, såsom cyklister, gående, boliger, institutioner, butikker og fritidsliv.

Stinettet

Stierne er ikke inddelt efter by og land-princippet. Stierne i funktionskontrakten ligger meget forskelligt i by og åbent land. Stierne betjener enten den lokale trafik eller forbinder to områder. På nuværende tidspunkt har Kalundborg Kommune ikke supercykelstier, som forbinder flere byer og knudepunkter.

Vejklassificering i Kalundborg Kommune

Kommunens vejnet er i dag klassificeret i seks kategorier, hvor tre af dem dækker det åbne land og by, og tre af dem dækker by. Disse kategorier matcher desværre ikke virkeligheden i høj nok grad. Derfor er der behov for at verificere eksisterende datagrundlag og supplere med nogle nye.

Vejklassificeringen i åbent land er opdelt i disse tre:

1. [adresse] på landet
2. [adresse] på landet
3. Patrick Dahl på landet.

Gustav Schou i by er opdelt i disse tre:

1. [adresse] i by
2. [adresse] i by
3. Boligvej i by

Rangeringen af vejklassificeringerne er ikke efter serviceniveau eller prioritering. Se Bilag 1 for yderligere uddybning og forklaring af vejklassificering.

Supplerende datagrundlag for korrekt serviceniveau

Datagrundlaget er en vigtig parameter for at planlægge vedligeholdelsesarbejder korrekt og effektivt. At datagrundlaget er i orden, er især vigtigt, når man står over for at skulle indgå en ny funktionskontrakt.

Trafiktællinger giver indsigt i den samlede trafikmængde og trafikbelastning og viser dermed, i hvilken grad strækningen udsættes for deformationer, og i hvilket omfang den anvendes. Trafiktællingsdata er væsentlige for en funktionskontrakt, da de beskriver og rammesætter entreprenørens tilbudsgrundlag og forventninger korrekt.

Andreas Kristoffersen fortæller om vejens bæreevnebehov og den mængde asfalt, der skal til for at opnå en tilstrækkelig bæreevne, der matcher trafikmængden og trafikbelastningen. Her bør det bemærkes, at en lastbil belaster vejen tusinder gange mere end en enkelt personbil.

Ruben Laursen på kørebanen bliver fysisk tilstandsregistreret for at indsætte de nødvendige udbedringsstrategier korrekt og mere effektivt. Kommunen anvender i dag [adresse], et belægningsoptimeringsprogram, der hjælper med at prioritere vejvedligeholdelsen mere effektivt.

Se Bilag 2 for yderligere data om antal veje og strækningsmængder i de forskellige vejklasser.

Fase 3 – Drøftelse af serviceniveau for vejenes tilstand og kvalitet

På den næste behandling i Teknik- og Miljøudvalget sættes der fokus på nedenstående arbejdsemner:

*1) Revurdering af eksisterende vejes klassificering og omklassificering af visse veje*

Der er behov for at gennemgå de eksisterende vejklasser, hvor nogle skal opgraderes og andre nedgraderes (se vejklassernes karakteristika i Bilag 1). Trafiktællinger bør igangsættes ud fra et kvalificeret grundlag, da alle strækninger ikke kan tælles. Og efterfølgende bør der igangsættes bæreevneundersøgelse for gennemfartsveje og fordelingsveje.

*2) Belægningsvalg*

Hvilken overfladebelægning skal de forskellige vejklasser have? I den nuværende kontrakt er der konsekvent valgt vedligeholdelse af kørebane med OB- og MOB-belægning. Dette giver en masse støj og forudsætter, at den eksisterende kørebane ikke har forstærkningsproblemer eller ujævnheder. Fremadrettet bør der derfor arbejdes på en balancegang i anvendelse af OB, MOB og varmblandet asfalt, herunder sammenhængende forstærkningsløsninger.

*3) Vejbredder, kantsikring og forstærkningsbehov*

Den nuværende kontrakt tager ikke hånd om det mest udsatte ved en kørebane: rabatvedligehold og kantsikring af kørebanen. Disse skal ellers sikre en god sidestøtte og stabilitet af vejkanter. Kontrakten tager heller ikke hensyn til smalle kørebaner, der er uegnede til trafikkens art og størrelse, og som dermed er omkostningsfulde at vedligeholde, fordi vejkanterne konstant bliver ødelagt. Man skal derfor tænke langsigtet på disse veje og kan forvente gode resultater ved kantsikring, kantforstærkning, sideudvidelse eller ændring af trafikkens art og størrelse. Eksempler på disse problemer er blandt andet rute 219/Sæbyvej, [adresse], Rugtvedvej, [adresse] og [adresse].

Enten bør man trække de særligt udsatte veje helt ud af funktionskontrakten eller forbedre dem undervejs i funktionskontrakten med tilkøb af optioner.

*4) Udbedringsstrategi og hyppighed*

Man bør skelne mellem de forskellige vejklasser på landet ud fra trafikintensitet og mængden af tung trafik. Veje med høj og tung trafikintensitet bør have høj prioritet. Derfra opbygges en hierarkisk struktur i forhold til udbedringshyppighed og bevågenhed. "[adresse] på landet" og "[adresse] på landet" kan ligge i samme kategori. Her forventes hastigheden at være høj og i større mængder, og slaghuller skal derfor udbedres så hurtigt som muligt. Dernæst i hierarkiet sættes "Patrick Dahl på landet", der har varierende hastigheder og adskiller sig ved at have betydeligt mindre trafikintensitet. Grundet de usikre data bør der foretages nye trafiktællinger på en række lokalveje på landet.

*5) Afklaring af byveje, der ligger på landet*

Under kategorien "[adresse] på landet" er der for eksempel en række byveje på landet, heriblandt [adresse] og Bygaden i [adresse]. Og under kategorien "[adresse] på landet" er der for eksempel [adresse] i Føllenslev. Skal denne slags strækninger med i funktionskontrakten eller ligge under byvejsvedligehold?

Laura Kjeldsen har flere elementer, som skal håndteres og kan være svære at inkludere i funktionskontrakten. Det kræver en meget høj grad af koordinering, dialog med diverse parter (borgere, ledningsejere med flere) og håndtering og etablering af andre tekniske elementer (kantsten, fliser, brønde, belysning med mere).

Hvorvidt en byvej på landet skal inkluderes i funktionskontrakten, bør derfor vurderes ud fra de aktuelle forhold og omstændigheder.

*6) Stinettet*

Hvordan skal stinettet fremmedrettet vedligeholdes? Der er ingen klar procedure for, hvilke stier der skal ligge i funktionskontrakten, og hvilke der skal vedligeholdes under byvejsvedligehold. Det er de samme overvejelser som i det ovenstående femte punkt, hvor nogle cykelstier er ligetil, mens andre kræver mere planlægning og koordinering.

Følgende punkt bør også overvejes:

*7) Flere nye veje efter etableringen af motorvejen til Kalundborg*

De nye veje på landet forventes at ligge under funktionskontrakten. Og nogle strækninger forventes at ændre status fra lokalvej på landet til fordelingsvej/gennemfartsvej på landet. Disse forhold gør, at budgetstørrelsen vil ændre sig undervejs.

## Økonomiske konsekvenser

Ingen økonomiske konsekvenser.