### 6.     Orientering om ny kommunal opgave som følge af tillægsaftale til [adresse]

**Åbent**

Sagsnr.: 326-2019-16561       J.nr.: 09.08.24           Dokumentnr.:
326-2019-150966

**Sagstype**

Orientering.

**Resume og sagens baggrund**

Parterne bag Øivind Mathiesen 2017-2021 har pålagt
kommunerne at nedbringe risikoen for pesticidforurening af grundvandet omkring
almene vandforsyningsboringer. Aftalen betyder, at kommunerne inden udgangen af
2022 skal gennemgå alle Boringsnære Beskyttelsesområder (BNBO) og vurdere
behovet for yderligere indsatser, samt afsøge mulighederne for at forhandle
frivillige aftaler på plads med de berørte lodsejere og vandværker.

**Indstillinger**

Chefen for Plan, Byg og Miljø indstiller, at orienteringen
tages til efterretning.

**Behandling**

Teknik- og Miljøudvalget.

**Sagsfremstilling**

*Boringsnære beskyttelsesområder (BNBO)*

Rundt om alle indvindingsboringer er der en 25 meter
beskyttelseszone. Denne zone er muligvis ikke tilstrækkelig, og derfor har
Staten udpeget boringsnære beskyttelsesområder (BNBO) omkring alle boringer til
almen vandforsyning. Indenfor BNBO er der en øget risiko for en forurening af
grundvandet selv ved regelret brug af godkendte pesticider, og specielt ved
uheld.

I Kalundborg Kommune er der udpeget BNBO omkring 109 almene
vandforsyningsboringer, se bilag 1. BNBO er ellipseformede beskyttelseszoner,
der typisk strækker sig mellem 50 til 150 m fra boringen. På grund af overlap
mellem de BNBO’er der ligger tæt sammen, er der samlet set kun 76 adskilte
BNBO-arealer i Kalundborg Kommune. Tilsammen berører BNBO i kommunen et areal
på ca. 260 ha, heraf ligger omkring 165 ha på landbrugsjord (bilag 2). Der
mangler stadig udpegning af BNBO omkring ca. 30 almene vandforsyningsboringer i
Kalundborg Kommune. En hurtig screening har vist at det berører mindst 105
lodsejere.

*Tillægsaftalen til Pesticidstrategi 2017-2021*

Parterne bag Øivind Mathiesen 2017-2021 (bilag 3), har den
11. januar 2019 godkendt en tillægsaftale (bilag 4), der pålægger kommunerne at
nedbringe risikoen for forurening af grundvandet fra erhvervsmæssig anvendelse
af pesticider i BNBO. Det er aftaleparternes ønske, at BNBO-aftalen i videst
muligt omfang implementeres ad frivillighedens vej, så der opnås lokalt
forankrede løsninger i samarbejde mellem kommune, vandværk og lodsejere.

De berørte landmænd vil blive ydet fuld erstatning for tabet
via vandtaksten. Erstatningen vil som udgangspunkt blive givet i form af en
engangserstatning med tilhørende tinglysning af servitut på ejendommen, eller
opkøb af de relevante arealer.

I 2022 gennemføres en evaluering af den kommunale indsats.
Miljø- og Fødevareministeriet vil opgøre, hvor mange BNBO der er blevet
gennemgået, og hvilke nye beskyttelsesinitiativer der er iværksat. Hvis
kommunerne ikke er kommet i mål med beskyttelsen mod forurening i BNBO, vil
aftaleparterne gennemføre et generelt forbud mod sprøjtning i BNBO, med en
tilhørende kompensationsordning for forbuddet.

Kommunerne er formelt set ikke pålagt at udføre opgaven
endnu, da lovgivningen først forventes vedtaget i januar 2020.

*Kommunens opgaver*

Udgangspunktet er, at erstatning til lodsejer sker over
vandtaksten og er en aftale mellem vandværket og lodsejeren. Kommune skal
foretage visse risikovurderinger og kan hjælpe samarbejdet mellem vandværker og
lodsejere på vej.

Kommunens opgaver inden udgangen af 2022 omfatter overordnet:

1.    Risikovurdering
af hvert enkelt BNBO på landbrugsjord, og

2.    politisk
beslutning om hvilke beskyttelsesindsatser, der skal iværksættes.

3.    I forlængelse af
dette arbejde skal kommunen i så vidt omfang som muligt afsøge mulighederne for
frivillige aftaler. Dette er en væsentlig del af opgaven, og må forventes at
kræve en del ressourcer fra kommunens side.

Det er som udgangspunkt ikke et krav, at der er indgået
endelige frivillige aftaler inden 2022. Men BNBO-aftalen betyder, at kommunen
skal undersøge mulighederne for at indgå frivillige aftaler, og træffe politisk
beslutning om omfanget af beskyttelsesindsatsen.

Parterne bag Øivind Mathiesen 2017-2021 ser kommunerne som
drivkraften i processen. Det er en arbejdskrævende opgave. Kalundborg Kommune
kan vælge at påtage sig hele opgaven, eller udlicitere en eller flere dele af
opgaven til en rådgiver. Uanset løsningsmodellen, så vil det være nødvendigt at
afsætte ressourcer til at løfte arbejdet med BNBO-aftalen. Staten og KL har
endnu ikke afsluttet forhandlinger, vedrørende om der tildeles midler til
kommunerne til arbejdet med BNBO-aftalen. Resultatet af disse forhandlinger kan
derfor også have indflydelse på, hvilke muligheder der er for at løfte opgaven.

Til at understøtte kommunernes arbejde er staten og KL ved
at udarbejde vejledninger om er-statningsfastsættelse og paradigmer for
dyrkningsaftaler. KL har anbefalet kommunerne, at de afventer de endelige
vejledninger og aftale-paradigmer, inden de for alvor går i gang. Dog risikerer
man at spilde kostbar tid ved at udsætte opgaven.

Grundlaget for at indgå frivillige aftaler mellem vandværker
og lodsejere i Kalundborg Kommune er ikke klarlagt. Som udgangspunkt vil det
være nødvendigt at Kalundborg Kommune afholder møder mellem de berørte
vandværker, lodsejere og landbrugskonsulenter. Frivillige aftaler kan for
eksempel omfatte dyrkningsaftaler om pesticidfri drift, stop for dyrkning af
jorden, egentlig opkøb af jord, eller flytning af boringen.

I nogle kommuner eksisterer der vandværkssamarbejder om
grundvandsbeskyttelse, som er iværksat i forbindelse med det hidtidige arbejde
med grundvandsbeskyttelse. Bredt forankrede vandværkssamarbejder kan have
kapacitet til at løfte hele/dele af forhandlingsopgaven sidelø-bende med at
kommunerne risikovurderer de enkelte BNBO. Der eksisterer på nuværende
tidspunkt ikke et vandværkssamarbejde om grundvandsbeskyttelse mellem
vandværkerne i Kalundborg Kommune der eventuelt kan varetage større dele af
forhandlingsopgaven.

I Kalundborg Kommune er der nedsat et vandråd, hvor
vandværker, landbrug, DN mv. er repræsenteret. Formålet med vandrådet er at
drøfte indsatsplaner for grundvandsbeskyttelse i Kalundborg Kommune. Muligheden
for at etablere et vandværkssamarbejde om bl.a. BNBO kan drøftes i dette fora.

Vandrådet er repræsenteret i Grundvandsrådet, hvor man
tidligere har drøftet emnet og bl.a. mulighederne for, at parterne frivilligt
går i gang med samarbejdet.

**Økonomiske konsekvenser**

Ingen

**Bilag**

|  |  |
| --- | --- |
| Bilag 1 - BNBO i Kalundborg Kommune | 326-2019-163938 |
| Bilag 2 - Liste over BNBO | 326-2019-163573 |
| Bilag 3 - Aftale om pesticidstrategi 2017-2021 | 326-2019-150896 |
| Bilag 4 - Tillægsaftale til aftale om pesticidstrategi 2017-2021 | 326-2019-150897 |