### Beslutninger:

Forslaget blev på byrådsmødet den 17. august 2022 henvist til Magistraten med henblik på at indgå i budgetdrøftelserne for 2023.

###

Motivation

Godt hver femte aarhusianer over 16 år er fysisk inaktiv og halvdelen dyrker ikke idræt eller anden motion i fritiden. Mere end halvdelen af aarhusianerne vil dog gerne leve et aktivt hverdagsliv med mere bevægelse.

Fysisk aktivitet har en betydelig forebyggende effekt på for tidlig død samt en lang række sygdomme. Bevægelse er også en nøgle til positive fællesskaber, der kan fremme borgernes mentale sundhed og trivsel. Inaktivitet tilskrives 6000 dødsfald årligt, flere tabte leveår, produktionstab relateret til fravær fra arbejdsmarkedet, flere tilfælde af førtidspension samt tidlig død. Fysisk inaktivitet i fritiden anslås at være årsag til årlige ekstraomkostninger på 5,3 mia. kr. til behandling og pleje samt et produktionstab på 12 mia. kr. årligt (Sundhedsstyrelsen).

Beslutning

Venstre ønsker mere bevægelse i [adresse] blandt ved at 1) øge andelen af fysisk aktive borgere i [adresse] samt 2) øge andelen af borgere i foreningslivet. Initiativer bør samlet udgør en ramme på 3-5 mio. kr. og kan bl.a. ske gennem følgende indsatser:

1. Fysisk aktivitet blandt unge. Ungdomsuddannelserne peger på, at bevægelsesfællesskaber er et godt alternativ til at modvirke ensomhed, mistrivsel og alkoholfællesskaber. Ungeprofilen fra 2021 viser, at flere unge trives blandt de unge, der bevæger sig.

2. Mere bevægelse på [adresse]/lommeparker (ved [adresse]). Små baner til streetfodbold, basketball eller udendørs fitnessanlæg. Benytte tagene på øens bygninger til at etablere alt fra paddeltennisbaner til squashbaner. Etablere flere små lommeparker, hvor både store og små kan boltre sig med udendørsfitness og legeredskaber.

3. Flere på cyklen i [adresse]. Partnerskab mellem [adresse] og Cyklistforbundet, hvor flere lokale cykelfællesskaber skal medvirke til en aktiv seniortilværelse, så ældre fastholdes på cyklen og forebygger de aldersbetingede uheld. Der vil også være events om cykling i [adresse], som skal fremme cyklen som transportvalg samt få mere bevægelse ind i aarhusianernes hverdagsliv – for alle aldre og familier.

4. Bydækkende modeller for brobygning til civilsamfund. Vejen fra kommunale sundhedsforløb til borgernes hverdagsliv skal gøres kortere så sundhedsindsatsen forlænges. Flere borgere skal hjælpes ind i foreningslivet og lokale fællesskaber. Særligt de borgere, der ikke kommer af sig selv.

5. Fra arbejdsliv til seniorliv. Borgernes fysiske og mentale funktionsevne falder fra 65 år og frem. Samtidig ses en stor motivation for vaneændring i denne gruppe af borgere, hvilket giver et Forebyggelsesvindue for flere sunde leveår. Et vindue, som kan understøttes gennem fællesskabende bevægelsesaktiviteter, som fx dans, selvtræning, gå-hold m.m. i kommunale Folkehuse, biblioteker og [adresse].

6. Familierettede indsatser i sundhedshuse. Etablering af en bevægelsesindsats på tværs af almen praksis, region og kommune målrettet familier i nærområdet. Sundhedsfremme- og forebyggelsesarbejdet i sundhedsplejen skal bindes tættere sammen med Folkesundhed [adresse], så hele familiens sundhed flyttes.